На основу члана 119. став 1. тачка 1, а у вези с чланом 100. Закона о основама система образовања и васпитања („Службени гласник РС” 88/2017, 27/2018 - др. закони, 10/2019, 6/2020,129/2021и 92/2023) Школски одбор Основне школе „Радојка Лакић“, на својој  седници одржаној 25.04.2024. године, у оквиру своје надлежности донео је:

Статут основне школе 

I ОСНОВНЕ ОДРЕДБЕ 
1. Предмет регулисања
Члан 1.
Статут Основне школе“Радојка Лакић“ (у даљем тексту: Статут) је основни и највиши општи акт  школе (у даљем тексту: Школа),  коjим се ближе уређуjе организациjа, начин рада, управљање и руковођење у  Школи, поступање органа Школе ради обезбеђивања остваривања права и обавеза ученика, права и обавеза родитеља односно другог законског заступника, заштита и безбедност ученика и запослених и мере за спречавање повреда забрана утврђених Законом о основама система образовања и васпитања, начин обjављивања општих аката и обавештавања свих заинтересованих страна о одлукама органа и друга питања, у складу са законом. 
2. Примена закона и других општих аката
Члан 2.
Запослени у Школи остварују права, обавезе и одговорности у складу са одредбама Закона о основама система образовања и васпитања (у даљем тексту: Закон. ЗОСОВ), Закон о основном образовању,ЗОО )другим законима и прописима (општим актима и колективним уговорима) којима се уређују радни односи.   
На питања поступања у управним стварима, коjа нису уређена Законом из става 1 овог члана, примењуjе се закон коjим се уређуjе општи управни поступак. 
Термини изражени у овом Статуту у граматичком мушком роду подразумеваjу мушки и женски род лица на коjе се односе. 
Члан 3.
У случају да су одредбе Статута у супротности са Законом о основама система образовања и васпитања и другим општим правним актима које доноси Скупштина, Влада или Министарство  Републике Србије, неће се примењивати одредбе Статута, већ непосредно општа правна акта које је донела Скупштина, Влада или Министарство Републике Србије.
На све случајеве који нису обухваћени одредбама Статута или одредбама општег акта који Школа доноси, непосредно ће се примењивати одредбе општег правног акта које је донела Скупштина, Влада или Министарство Републике Србије, као и одредбе Општег колективног уговора и Посебног колективног уговора, које закључује Влада, односно Министарство Републике Србије са репрезентативним синдикатима.
Када радне односе не уређује Закон, већ га уређују два или више oпштих акта исте правне снаге чије су одредбе супротне, примењује се одредбе посебног акта који регулише права, обавезе и одговорности запослених.

3. Основни подаци о школи 
Члан 4.
Школа је образовно-васпитна установа у којој се остварује делатност јавне службе за основно образовање и васпитање.
Образовно-васпитни рад обухвата наставу и друге облике организованог рада са ученицима. 
4. Назив и седиште школе 
Члан 5.
Назив Школе је: „Основна школа “Радојка Лакић”.
Седиште Школе је  Београд, општина Савски венац.
Ул. Др Александра Костића , број 1-7.
Делатност Школе је основно образовање, шифра делатности је 85.20.
Школа обавља делатност у свом седишту.
5. Оснивање Школе
Члан 6.
Школа је основана актом Одлука број  6847/2 од 24.02.1960. године и уписана у судски регистар код 24.02.1960 годиине суда у Београду., Привредни суд  Решењем бр.5-88-00 од 01.09.1960, регистрациони лист бр. 2.3.4 .
Школа је организована као јединствена радна целина.
Школа има својство правног лица са правима, обавезама и одговорностима на основу закона и овог Статута те има право да у  правном промету закључује уговоре и предузима друге правне послове у оквиру своје правне и пословне способности.
За своје обавезе у правном промету са трећим лицима Школа одговара свим својим средствима којима располаже.  
6. Статусне промене
Члан 6.
Одлуку о вршењу статусних промена (спајање са другом школом)  и промена седишта и назива Школе доноси Школски одбор, на предлог директора Школе уз сагласност Министарства и не може се вршити у току наставне године.

7.Аутономија школе
Члан 7.
Аутономиjа Школе, у смислу Закона, подразумева избор поjединих садржаjа, начина остваривања, сарадника у складу са потребама, могућностима, интересовањима, расположивим ресурсима, карактеристикама локалне заjеднице приликом: 
1)  Доношења статута, развоjног плана, програма, годишњег плана рада, правила понашања у Школи, мера, начина и поступка заштите и безбедности деце и ученика и других општих аката Школе; 
2) Доношења плана стручног усавршавања и професионалног развоjа наставника и стручног сарадника; 
3) Доношења програма заштите од дискриминациjе, насиља, злостављања и занемаривања; 
4)   Самовредновања рада Школе у оквиру изабране области на годишњем нивоу у циљу унапређивања образовно-васпитног рада. 

Аутономиjа Школе, у смислу Закона, подразумева и: 
1) Педагошку аутономиjу Школе: право да се дефинише део школских програма зависно од локалних прилика; да се у реализациjи обавезног општег програма максимално користе локални ресурси; право да се школски календар делимично прилагоди локалним приликама, промене у динамици остваривања школских програма уз поштовање годишњег плана рада, организациjа наставе у блоковима и заjедничких часова сродних предмета код интердисциплинарних тема, пуно уважавање локалних специфичности при изради развоjног плана и вишегодишњег школског програма у складу са карактеристикама локалног становништва; развиjање система стручног усавршавања наставника у самоj школи на основу реалних потреба Школе; 
2) Аутономиjу наставника као педагошког стручњака и стручњака за предмет, право наставника као професионалца да самостално конципира процес наставе и учења, уз одговорност за резултате учења; 
3)  Доношење одлуке о избору уџбеника; 
4) Начин остваривања сарадње са установама из области образовања и васпитања, здравства, социjалне и дечjе заштите, jавним предузећима, привредним друштвима и другим органима, службама и организациjама, ради остваривања права ученика и запослених. 
Школа доноси опште и друге акте поштуjући опште принципе и циљеве образовања и васпитања и коjима се на наjцелисходниjи начин обезбеђуjе остваривање општих исхода образовања и при томе укључуjе и родитеље, односно друге законске заступнике и њихова удружења и локалну заjедницу. 
8. Регистрација школе
Члан 8.
Школа  последње измене уписа  у регистар Привредног суда у Београду и води се у регистарском улошку Ф  од 01.03.2024.године.
Матични број Школе код надлежног органа за статистику је:07001843.
Порески индетификациони број је: 100181062.
Члан 9.
Школа има основни рачун за редовно пословање који се води код филијале Управа трезора  840-1029660-16  средства издвојена буџетом.
Школа има следеће подрачуне, који се воде код филијале Управа трезора:
•	- подрачун сопствених прихода,
•	- подрачун боловања преко 30 дана,
•	- подрачун посебна наменска средства родитеља,
-  подрачун за исплату плата,

9. Заступање школе
Члан 10.
Школу заступа директор Школе неограничено (у даљем тексту: директор).
У случају привремене одсутности или спречености директора да обавља дужност, замењује га наставник или стручни сарадник на основу писменог овлашћења директора Школе, односно на основу овлашћења Школског одбора у случају уколико директор није у могућности да сам сачини овлашћење, а у складу са законом. 
Директор може у оквиру својих овлашћења, путем пуномоћја пренети одређена овлашћења за заступање Школе на друга лица.
Пуномоћје се издаје у писаном облику и може у свако доба опозвати.
10. Потписивање
Члан 11.
Школу као законски заступник потписује директор, односно лице које он писмено овласти.
Лица овлашћена за располагање новчаним средствима депонују свој потпис код надлежне службе Трезора – филијала Старо град.
11. Школски простор
Члан 12.
Одлуку о давању у закуп или на коришћење непокретности које користи Школа, доноси Школски одбор, у складу са законом. 
12. Печати и штамбиљи школе
Члан 13.
Школа у свом раду користи:
•	један већи печат округлог облика пречника 32 мм са следећим текстом на српском језику, ћириличним писмом које се исписује у концентричним круговима око грба Републике Србије: У спољном кругу печата исписује се горњем реду: Република Србија, - Београд а у доњем реду седиште Школе: Београд, а у унутрашњем кругу исписује се назив Школе: Основна школа “Радојка Лакић” . 
•	један мањи печат округлог облика пречника 28 мм са следећим текстом на српском језику, ћириличним писмом које се исписује у концентричним круговима око грба Републике Србије: У спољном кругу печата исписује се горњем реду: Република Србија, - Београд општина Савски венац. а у другом унутрашњем кругу седиште Школе: Београд, исписује се назив Школе: Основна школа “Радојка Лакић” . 
•	штамбиља четвртастог облика димензија: 60мм x 30мм, са ледећим текстом на српском језику ћириличним писмом: У горњем реду: назив  Београд- Општина Савски венац -Основна школа Радојка Лакић_у средини, испод назива Школе простор за упис броја: бр._______ и местом за датум: __________________ год, а на дну седиште Школе Београд
Већи печат, примерак малог печата величине  пречника као и  штамбиљ чувају се у каси код секретара  Школе и за његово правилно коришћење и сигурност одговоран је директор Школе.
Други примерак малог печата пречника 28 мм и други штамбиљ налази се у каси у рачуноводству, њиме се користи и одговоран је за његову правилну употребу и сигурност шеф рачуноводства, односно рачунополагач.

Члан 14.
Школа оверава веродостојност јавне исправе печатом, сагласно закону.
Јавне исправе као што су дипломе, сведочанства, ђачке књижице и уверења о завршеном разреду, као и њихови дупликати, оверавају се већим печатом, а уговори, општа и појединачна правна акта и рачуни са малим печатом. 
13. Средства за рад школе
Члан 15.
Средства за финансирање делатности Школа обезбеђуjу се у буџету Републике Србиjе, аутономне покраjине и jединице локалне самоуправе.
Школа може да оствари и сопствене приходе по основу проширене делатности, као и друге приходе у складу са законом.
Средства из става 1. овог члана обезбеђуjу се у складу са критериjумима и стандардима финансирања Школе коjе прописуjе министар.
Остваривање прихода, евидентирање и коришћење средстава из става 2. овог члана врши се у складу са прописима коjима се уређуjе буџетски систем.
У буџету Републике Србиjе обезбеђуjу се средства за стицање образовања и васпитања ученика у Школи.
У буџету Републике Србиjе обезбеђуjу се средства за:
1) плате, накнаде и додатке запослених у Школи, доприносе за обавезно социjално осигурање и отпремнине;
2) плаћања по основу извршних пресуда донетих у радноправним споровима пред надлежним судовима у вези са ставом 2. тачка 4) овог члана;
3) развоjне програме и проjекте Школе, као и учешће Републике Србиjе у области инвестициjа, стручног усавршавања запослених и такмичења ученика нарепубличком и међународном нивоу, у складу са утврђеним средствима, а према програмима и критериjумима коjе прописуjе министар;
4) подршку посебно талентованим ученицима у виду бесповратне новчане помоћи коjу министар прописуjе посебним актом сваке године.
На утврђивање и обрачун плата, накнада и додатака запослених у Школи примењуjу се прописи коjима се уређуjу плате и накнаде и друга примања запослених у jавним службама.

У буџету jединице локалне самоуправе обезбеђуjу се средства за:

1) стручно усавршавање запослених;
2) jубиларне награде и помоћ запосленима у Школи;
3) превоз ученика на републичка и међународна такмичења;
4) превоз запослених; 
5) капиталне издатке;
6) заштиту и безбедност деце и ученика, у складу са прописаним мерама из члана 108. Закона.
7) друге текуће расходе, осим оних за коjе се средства обезбеђуjу у буџету Републике Србиjе;
8) плаћања по основу извршних пресуда донетих пред надлежним судовима у споровима у вези са овим чланом.
Школа може учешћем jединице локалне самоуправе или од проширене делатности да обезбеди средства за виши квалитет у области средњег образовања и васпитања.
Средства из става 10. овог члана, Школа може обезбедити и средствима донатора или спонзора, као и добровољним учешћем родитеља деце и ученика, у складу са законом.
Средства из става 10. овог члана користе се за побољшање услова образовања и васпитања у погледу простора, опреме и наставних средстава, за остваривање програма коjи нису основна делатност установе, за исхрану и помоћ ученицима.
Земљиште, зграде и друга средства коjа су стечена, односно коjа стекне Школа чиjи jе оснивач Република Србиjа, аутономна покраjина, односно jединица локалне самоуправе, jесу у jавноj своjини и користе се за обављање делатности утврђене Законом.
Школа води пословне књиге, саставља и подноси рачуноводствене исказе и пословне извештаје у складу са законом и актима министарства.
14. Организациона структура
Члан 16.
Структура запослених у Школи утврђује се Правилником о  организацији и систематизацији радних места, а на основу закона и општих аката које доноси министар.
Остваривање појединачних права, обавеза и одговорности запослених у Школи уређује се овим Статутом, посебним и појединачним колективним уговором, односно општим актом Школе.   
15. Јавност рада 
Члан 17.
Рад Школе је јаван.
Јавност рада Школе обезбеђује се преко јавности рада њених руководећих, управљачких, стручних, саветодавних и ученичких, односно родитељских органа (Учнички парламент, односно Савет родитеља).
Општа акта која доноси Школа, као и обавештења која се односе на све запослене у школи или на све зазапослене који обављају исту врсту послова (наставници, стручни саадници, помоћно-техничко особље, ваннаставно особље)  објављују се на огласној табли у зборници или на рачунарима у зборници Школе.
Појединачна акта, која се односе на одређено запослено лице, могу се објавити на огласној табли Школе, само ако запослени одбије да прими обавештење, решење, односно који други појединачни акт или се у року наведеном у обавештењу објављеном на огласној табли Школе не јави надлежном лицу ради потписивања и преузимања акта. Издавалац акта, односно обавештења, дужан је да сачини службену забелешку о дану и сату објављивања акта на огласној табли и разлогу објављивања истог уз присуство и потпис два лица.  
Општа и појединачна акта и обавештења објављују се на огласној табли у зборници, или на рачунарима у зборници Школе, с тим да се обавештења и појединачни правни акти за помоћно техничко особље могу објавити и на огласној табли у просторији техничког и помоћног особља Школе. 
Ближе одредбе о начину остваривања јавности рада уређују се пословницима о раду органа Школе.

16. ОДГОВОРНОСТ ШКОЛЕ 
за безбедност ученика
Члан 18.
Школа доноси акт коjим прописуjе мере, начин и поступак заштите и безбедности ученика за време боравка у Школи и свих активности коjе организуjе Школа, у сарадњи са надлежним органом jединице локалне самоуправе – Града Београда, коjе jе дужна да спроводи у складу са упутством које донесе министар. 
У циљу извршавања обавезе из става 1. овог члана, Школски одбор доноси Правилник о мерама, начину и поступку заштите и безбедности ученика. 
У циљу извршавања обавезе прописане актом из става 2. овог члана, директор Школе доноси План мера и распоред обавеза учесника у безбедности ученика и одговоран је за  спровођење мера, а исте спроводи Тим за безбедност ученика. 
Надлежни орган јединице локалне самоуправе дужан је да сарађује у  доношењу Правилника о мерама начину и поступку заштите и безбедности ученика и има право и обавезу да спроводе део мера  које су му прописане Правилником о мерама начину и поступку заштите и безбедности ученика и Планом мера, тј. да обезбеди финснсијска средства за физичко обезбеђење, да онбезбеди дежурног полицајца и да именује представника јединице локалне самоуправе у Тим за безбедност.
Школа је дужна да спроводи мере из става 3. овог члана.

17. Правила понашања у школи
Члан 19.
У школи се негују односи међусобног разумевања и уважавања личности, ученика, запослених и родитеља, односно других законских заступника. 
Запослени имају обавезу да својим радом и укупним понашањем доприносе развијању позитивне атмосфере у школи. 
Понашање у школи и односи ученика, запослених и родитеља уређују се Правилима о понашању ученика, запослених и родитеља ученика, односно других законских заступника и запослених у Школи.  
18. Забрана дискриминације
Члан 20.
У Школи су забрањене дискриминациjа и дискриминаторско поступање, коjим се на непосредан или посредан, отворен или прикривен начин, неоправдано прави разлика или неjеднако поступа, односно врши пропуштање (искључивање, ограничавање или давање првенства), у односу на лице или групе лица, као и на чланове њихових породица или њима блиска лица на отворен или прикривен начин, а коjи се заснива на раси, боjи коже, прецима, држављанству, статусу мигранта, односно расељеног лица, националноj припадности или етничком пореклу, jезику, верским или политичким убеђењима, полу, родном идентитету, сексуалноj ориjентациjи, имовном стању, социjалном и културном пореклу, рођењу, генетским особеностима, здравственом стању, сметњи у развоjу и инвалидитету, брачном и породичном статусу, осуђиваности, старосном добу, изгледу, чланству у политичким, синдикалним и другим организациjама и другим стварним, односно претпостављеним личним своjствима, као и по другим основима утврђеним законом коjим се прописуjе забрана дискриминациjе. 
Не сматраjу се дискриминациjом посебне мере уведене ради постизања пуне равноправности, заштите и напретка лица, односно групе лица коjа се налазе у неjеднаком положаjу. 
Школа jе дужна да предузме све мере прописане Законом када се посумња или утврди дискриминаторно понашање у Школи. 
Поступање Школе када се посумња или утврди дискриминаторно понашање, начине спровођења превентивних и интервентних активности, обавезе и одговорности запосленог, ученика, родитеља односно другог законског заступника, трећег лица у Школи, органа и тела Школе и друга питања од значаjа за заштиту од дискриминациjе, прописуjе министар. 

19. ЗАБРАНА
 насиља, злостављања и занемаривања 

Члан 21.
У установи је забрањено физичко, психичко, социјално, сексуално, дигитално и свако друго насиље, злостављање и занемаривање запосленог, детета, ученика, одраслог, родитеља односно другог законског заступника или трећег лица у установи.
Повреде забране, из става 1. овог члана, које запослени учини према другом запосленом у установи, уређују се законом.
Под насиљем и злостављањем подразумева се сваки облик једанпут учињеног, односно понављаног вербалног или невербалног понашања које има за последицу стварно или потенцијално угрожавање здравља, развоја и достојанства личности детета, ученика и одраслог.
Занемаривање и немарно поступање представља пропуштање установе или запосленог да обезбеди услове за правилан развој детета, ученика и одраслог.
Установа је дужна да одмах поднесе пријаву надлежном органу ако се код детета, ученика или одраслог примете знаци насиља, злостављања или занемаривања.
Под физичким насиљем, у смислу овог закона, сматра се: физичко кажњавање детета, ученика или одраслог од стране запосленог, родитеља односно другог законског заступника или трећег лица у установи; свако понашање које може да доведе до стварног или потенцијалног телесног повређивања детета, ученика, одраслог или запосленог; насилно понашање запосленог према детету, ученику или одраслом, као и ученика и одраслог према другом ученику, одраслом или запосленом.
Под психичким насиљем, у смислу овог закона, сматра се понашање које доводи до тренутног или трајног угрожавања психичког и емоционалног здравља и достојанства.
Под социјалним насиљем, у смислу овог закона, сматра се искључивање детета, ученика и одраслог из групе вршњака и различитих облика активности установе.
Под сексуалним насиљем и злостављањем, у смислу овог закона, сматра се понашање којим се дете и ученик сексуално узнемирава, наводи или приморава на учешће у сексуалним активностима које не жели, не схвата или за које није развојно дорастао или се користи за проституцију, порнографију и друге облике сексуалне експлоатације.
Под дигиталним насиљем и злостављањем, у смислу овог закона, сматра се злоупотреба информационо комуникационих технологија која може да има за последицу повреду друге личности и угрожавање достојанства и остварује се слањем порука електронском поштом, смс-ом, ммс-ом, путем веб-сајта (web site), четовањем, укључивањем у форуме, социјалне мреже и другим облицима дигиталне комуникације.
Установа је дужна да надлежном органу пријави сваки облик насиља, злостављања и занемаривања у установи почињен од стране родитеља, односно другог законског заступника или трећег лица у установи.
Министарство врши пријем пријава у вези са насиљем, злостављањем и занемаривањем ученика путем софтверског решења – Националне платформе за превенцију насиља које укључује децу – Чувам те.
Протокол поступања у установи у одговору на насиље, злостављање и занемаривање, садржај и начин спровођења превентивних и интервентних активности, услове и начине за процену ризика, начине заштите од насиља, злостављања и занемаривања, као и могућност коришћења софтверског решења – Националне платформе за превенцију насиља које укључује децу – Чувам те, прописује министар. 

20. ЗАБРАНА
понашања која вређа углед, част и достојанство 
Члан 22.
Забрањено jе свако понашање запосленог према ученику, ученика према запосленом; родитеља, односно другог законског заступника или трећег лица према запосленом; запосленог према родитељу, односно другом законском заступнику; ученика према другом ученику, коjим се вређа углед, част или достоjанство. 
Директор Школе дужан jе да у року од три дана од дана сазнања за повреду забране из става 1. овог члана предузме одговараjуће активности и мере у оквиру надлежности Школе. 
Ближе услове о начинима препознавања понашања коjима се вређа углед, част или достоjанство у Школи, заjеднички прописуjу министар и министар надлежан за људска и мањинска права. 
Поступање Школе када се посумња или утврди вређање угледа, части или достоjанства, начине спровођења превентивних и интервентних активности, услове и начине за процену ризика, начине заштите и друга питања од значаjа за заштиту, прописуjе министар. 

21. ЗАБРАНА
Страначког организовања и деловања
и коришћења простора школе у те сврхе
Члан 23.
У Школи jе забрањено страначко организовање и деловање и коришћење простора Школе у те сврхе. 

II ПОСЕБНЕ ОДРЕДБЕ 

1. ДЕЛАТНОСТ ШКОЛЕ
 Основна делатност школе
Члан 24.
Школа обавља образовно-васпитну делатност, односно послове ради остваривања законом утврђених права грађана од непосредног друштвеног интереса и остварује се као јавна служба у основном образовању и васпитању.
Образовно-васпитна делатност школе остварује се кроз образовно-васпитни рад који обухвата наставне и ваннаставне активности школе којима се остварује школски програм и постижу прописани циљеви, исходи и стандарди постигнућа.
Основна делатност Школе је образовно-васпитна делатност у оквиру основног образовања коју школа обавља самостално, или у сарадњи са другим организацијама и установама.
Основно образовање и васпитање остварује се у трајању од осам година у два образовна циклуса, у складу са Законом о основама система образовања и васпитања, Законом о основном образовању и васпитању и и програмом наставе и учења.
Први циклус обухвата први, други, трећи и четврти разред, за које се организује разредна настава и предметна настава, у складу са наставним планом и програмом и школским програмом.
Други циклус обухвата пети, шести, седми и осми разред, за које се организује предметна настава, у складу са наставним планом и програмом и школским програмом.
Трајање основног образовања и васпитања може бити дуже или краће од трајања из ст. 4. овог члана, у зависности од постигнућа и напредовања ученика. Ученику који је навршио 15 година живота престаје обавеза похађања школе истеком те школске године. 
Школа је дужна да ученику који је навршио 15 година живота, а није стекао основно образовање и васпитање, омогући школовање до навршених 17 година живота, ако то захтева ученик или његов родитељ, односно други законски заступник. Ученик који је навршио 15 година живота, а није стекао основно образовање и васпитање, може да настави стицање образовања по програму функционалног основног образовања одраслих.
Члан 25.
Основна делатност основне школе која остварује предшколски програм јесте васпитно-образовна делатност којом се остварују права грађана у складу са Уставом Републике Србије,Законом о основама система образовања и васпитања, ратификованим међународним конвенцијама, Законом о предшколском васпитању и образовању и Правилником о ближим условима и начину остваривања социјалне заштите деце у предшколској установи, полазећи од права детета, развојних, образовних, културних, здравствених и социјалних потреба деце и породица са децом предшколског узраста.
Основна делатност основне школе за ученике са сметњама у развоју, као и школе која има ученике са сметњама у развоју, јесте пружање додатне подршке у образовању деце, ученика и одраслих са сметњама у развоју у васпитној групи, односно другој школи и породици, у складу с критеријумима и стандардима које прописује министар.
Основна делатност уникатне основне школе, која је једина у Републици Србији, јесте остваривање одређеног програма образовања и васпитања.
Основна делатност основне школе од посебног интереса за Републику Србију јесте остваривање програма образовања и васпитања који је од посебног интереса за Републику Србију, односно који је од посебног културног, просветног или историјског значаја за Републику Србију. 

2. Право и обавеза на основно образовање и васпитање
Члан 26.
Свако лице има право на бесплатно и квалитетно основно образовање и васпитање у јавној школи.
Ученик јавне школе може бесплатно да користи књиге, школски материјал, превоз, исхрану, као и смештај када је то потребно, у складу са Законом.
Основно образовање и васпитање обавезно је и остварује се у складу са Законом.
Припремни предшколски програм остварује се у складу са Законом и део је обавезног образовања и васпитања.

3.Образовање и васпитање ученика
са сметњама у развоју и инвалидитетом 
Члан 27.
Ученик са сметњама у развоју и инвалидитетом јесте: дете са интелектуалним сметњама, дете са сензорним сметњама, дете са моторичким сметњама, дете са тешкоћама у учењу, дете са говорно-језичким сметњама, дете са проблемом у понашању, дете са емоционалним тешкоћама, дете са сметњама у развоју које се манифестују истовремено у неколико области, услед чега се дете суочава са бројним препрекама у задовољењу основних потреба и потребна му је најкомплекснија подршка или дете са другим сметњама због којих му је потребна подршка.
Ученик са сметњама у развоју и инвалидитетом стиче основно образовање и васпитање по правилу у Школи, заједно са осталим ученицима, а када је то у најбољем интересу ученика, у школи за ученике са сметњама у развоју и инвалидитетом, у складу са Законом.
Ученик са сметњама у развоју и инвалидитетом има право на индивидуални образовни план, у складу са Законом.

4. Образовање и васпитање ученика са изузетним способностима
Члан 28.
Ученик са изузетним способностима има право на индивидуални образовни план који омогућава да се његов развој и напредовање одвијају према способностима и интересовањима, у складу са Законом.

5. Школа посебне педагошке оријентације
Члан 29.
Школа може да остварује и програм посебне педагошке оријентације када Министарство утврди да реализација тог програма обезбеђује остваривање стандарда за завршетак основног образовања и васпитања. 
Програми педагошке оријентације из става 1. овог члана јесу: Монтесори програм, Декроли програм, Штајнер програм и слични програми, за које школа која их остварује поседује сертификат међународно признатог удружења школа исте педагошке оријентације.

6. Издвоjено одељење 
Члан 30. 
Школа коjа има решење о верификациjи, може да обавља делатност ван седишта у издвоjеном одељењу (обjекту школе или другом простору) ако испуњава услове прописане Законом. 
Настава и други облици образовно-васпитног рада ван седишта школе остваруjу се уз уважавање демографских, географских, економских и културних специфичности. 
Школа може почети са радом ван седишта, по добиjању решења о верификациjи за обављање делатности у издвоjеном одељењу, у складу са Законом. 

7. Циљеви образовања и васпитања
Члан 31.

Извршавајући основну делатност, Школа обезбеђује остваривање општих принципа система образовања и васпитања и циљева образовања прописаних Законом.

Основни циљеви основног образовања и васпитања јесу: 

1)   Обезбеђивање добробити и подршка целовитом развоју ученика; 
2) Обезбеђивање подстицајног и безбедног окружења за целовити развој ученика, развијање ненасилног понашања и успостављање нулте толеранције према насиљу; 
3)   Свеобухватна укљученост ученика у систем образовања и васпитања; 
4)  Развијање и практиковање здравих животних стилова, свести о важности сопственог здравља и безбедности, потребе неговања и развоја физичких способности; 
5)  Развијање свести о значају одрживог развоја, заштите и очувања природе и животне средине и еколошке етике, заштите и добробити животиња; 
6) Континуирано унапређивање квалитета процеса и исхода образовања и васпитања заснованог на провереним научним сазнањима и образовној пракси; 
7) Развијање компетенција за сналажење и активно учешће у савременом друштву које се мења; 
8) Пун интелектуални, емоционални, социјални, морални и физички развој сваког ученика, у складу са његовим узрастом, развојним потребама и интересовањима; 
9) развијање кључних компетенција за целоживотно учење и међупредметних компетенција у складу са развојем савремене науке и технологије; 
10) развој свести о себи, стваралачких способности, критичког мишљења, мотивације за учење, способности за тимски рад, способности самовредновања, самоиницијативе и изражавања свог мишљења; 
11) оспособљавање за доношење ваљаних одлука о избору даљег образовања и занимања, сопственог развоја и будућег живота; 
12) развијање осећања солидарности, разумевања и конструктивне сарадње са другима и неговање другарства и пријатељства; 
13) развијање позитивних људских вредности; 
14) развијање компентенција за разумевање и поштовање права детета, људских права, грађанских слобода и способности за живот у демократски уређеном и праведном друштву; 
15) развој и поштовање расне, националне, културне, језичке, верске, родне, полне и узрасне равноправности, толеранције и уважавање различитости; 
16) развијање личног и националног идентитета, развијање свести и осећања припадности Републици Србији, поштовање и неговање српског језика и матерњег језика, традиције и културе српског народа и националних мањина, развијање интеркултуралности, поштовање и очување националне и светске културне баштине; 
17) повећање ефикасности употребе свих ресурса образовања и васпитања, завршавање образовања и васпитања у предвиђеном року, са минималним продужетком трајања и смањеним напуштањем школовања; 
18) повећање ефикасности образовања и васпитања и унапређивање образовног нивоа становништва Републике Србије као државе засноване на знању.

9. Опште међупредметне компетенције
 за крај основног образовања и васпитања 
Члан 32.
Циљ оријентације ка општим међупредметним компетенцијама и кључним компетенцијама јесте динамичније и ангажованије комбиновање знања, вештина и ставова релевантних за различите реалне контексте који захтевају њихову функционалну примену. 
Опште међупредметне компетенције заснивају се на кључним компетенцијама, развијају се кроз наставу свих предмета, примењиве су у различитим ситуацијама и контекстима, при решавању различитих проблема и задатака и неопходне свим ученицима за лично остварење и развој, укључивање у друштвене токове и запошљавање и чине основу за целоживотно учење. 

Опште међупредметне компетенције за крај основног образовања и васпитања јесу: 

1) компетенција за учење; 
2) одговорно учешће у демократском друштву; 
3) естетичка компетенција; 
4) комуникација; 
5) одговоран однос према околини; 
6) одговоран однос према здрављу; 
7) предузимљивост и оријентација ка предузетништву; 
8) рад са подацима и информацијама; 
9) решавање проблема; 
10) сарадња; 
11) дигитална компетенција.

10. Проширена делатност школе
Члан 33.
Школа може да обавља и проширену делатност која је у функцији образовања и васпитања, под условом да се њоме не омета обављање делатности образовања и васпитања.
Проширена делатност Школе може да буде давање услуга, производња, продаја и друга делатност којом се унапређује или доприноси рационалнијем и квалитетнијем обављању образовања и васпитања.
Одлуку о проширењу делатности доноси Школски одбор, у складу са Законом, уз сагласност Министарства просвете.
Одлука о проширеној делатности Школе из става 3. овог члана садржи план прихода и издатака за обављање делатности, начин ангажовања ученика и запослених, начин располагања и план коришћења остварених средстава.

11.Jезик остваривања образовно-васпитног рада
Члан 34. 
Образовно-васпитни рад остварује се на српском језику и ћириличком писму. 
За припаднике националне мањине образовно-васпитни рад остварује се на језику и писму националне мањине. 
Изузетно, за припаднике националне мањине образовно-васпитни рад може да се изводи и двојезично - на језику и писму националне мањине и на српском језику. 
Када се образовно-васпитни рад остварује на језику и писму националне мањине, односно двојезично - на језику и писму националне мањине и на српском језику, министарство надлежно за послове образовања по прибављеном мишљењу одговарајућег националног савета националне мањине даје сагласност за остваривање образовно-васпитног рада за мање од 15 ученика уписаних у први разред. Ако национални савет националне мањине не достави мишљење у року од 15 дана од дана пријема захтева, сматра се да је мишљење дато. 
Када се образовно-васпитни рад остварује на српском језику, за ученика припадника националне мањине организује се настава језика националне мањине, са елементима националне културе, као изборни програм. 
Ближе услове за остваривање програма образовно-васпитног рада двојезично, на језику и писму националне мањине и на српском језику, прописује министар надлежан за послове образовања. 
Образовно-васпитни рад може да се изводи на страном језику, односно двојезично - на страном и српском језику или на страном језику и језику и писму националне мањине, уз сагласност Министарства. 
Ближе услове за остваривање програма образовно-васпитног рада на страном језику, односно двојезично из става 7. овог члана, прописује министар. 
Када се образовање стиче на језику националне мањине, страном језику или двојезично, учење српског језика је обавезно. 
Образовно-васпитни рад за ученике који користе знаковни језик, односно посебно писмо или друга техничка решења, остварује се у складу са Законом.

12. Обезбеђивање и унапређивање квалитета рада школе
Члан 35.
Школа се самостално и у сарадњи са надлежним органом jединице локалне самоуправе стара о обезбеђивању и унапређивању услова за развоj образовања и васпитања, обезбеђивању и унапређивању квалитета програма образовања и васпитања, свих облика образовно-васпитног рада и услова у коjима се он остваруjе. 
Ради обезбеђивања квалитета рада у Школи се вреднуjу остваривање циљева, исхода и стандарда постигнућа, Националног оквира образовања и васпитања, наставног плана и програма образовања и васпитања, предшколског програма, школског програма, развоjног плана, допринос и укљученост родитеља, односно других законских заступника ученика у различите облике образовно-васпитног рада и услова у коjима се он остваруjе. 
Вредновање квалитета остваруjе се као самовредновање и спољашње вредновање. 
Самовредновањем Школа оцењуjе: квалитет програма образовања и васпитања и његово остваривање, све облике и начин остваривања образовно-васпитног рада, стручно усавршавање и професионални развоj, услове у коjима се остваруjе образовање и васпитање, задовољство деце, ученика и родитеља, односно других законских заступника деце и ученика. 
У самовредновању учествуjу стручни органи, савет родитеља, ученички парламент, ученици, наставници, стручни сарадници, директор и Школски одбор Школе. 
Самовредновање се обавља сваке године по поjединим областима вредновања, а сваке четврте или пете године – у целини. 
Извештаj о самовредновању квалитета рада Школе подноси директор  наставничком, савету родитеља, ученичком парламенту и Школском одбору, као и надлежноj школскоj управи. 
Спољашње вредновање рада Школе обавља се стручно-педагошким надзором Министарства и од стране Завода за вредновање квалитета образовања и васпитања. 
Завод за вредновање квалитета образовања и васпитања учествуjе у спољашњем вредновању квалитета рада Школе путем вредновања постигнућа ученика на завршним и матурским испитима или по указаноj потреби и на захтев Министарства. 
Органе и тела установе, поступке праћења остваривања програма образовања и васпитања, других облика образовно-васпитног рада и услова рада, основе и мерила за самовредновање и вредновање, садржину и начин обjављивања резултата самовредновања и вредновања квалитета рада Школе, по прибављеном мишљењу надлежног савета, прописуjе министар. 

13. Развојни план школе
Члан 36.
Школа доноси развоjни план у складу са Законом о основама система образовања и васпитања и Законом о основном образовању.
Развоjни план школе садржи приоритете у остваривању образовно-васпитног рада, план и носиоце активности, критериjуме и мерила за вредновање планираних активности и друга питања од значаjа за развоj установе, и то: 
1) мере унапређивања образовно-васпитног рада на основу анализе резултата ученика на завршном испиту; 
2) мере за унапређивање доступности одговараjућих облика подршке и разумних прилагођавања и квалитета образовања и васпитања за децу и ученике коjима jе потребна додатна подршка; 
3) мере превенциjе насиља и повећања сарадње међу ученицима, наставницима и родитељима; 
4) мере превенциjе осипања ученика; 
5) друге мере усмерене на достизање циљева образовања и васпитања коjи превазилазе садржаj поjединих наставних предмета; 
6) план припреме за завршни испит; 
7) план укључивања школе у националне и међународне развоjне проjекте; 
8) план стручног усавршавања наставника, стручних сарадника и директора; 
9) мере за увођење иновативних метода наставе, учења и оцењивања ученика; 
10) план напредовања и стицања звања наставника и стручних сарадника; 
11) план укључивања родитеља, односно другог законског заступника у рад школе; 
12) план сарадње и умрежавања са другим школама и установама; 
13) друга питања од значаjа за развоj школе. 
Развоjни план садржи критериjуме и мерила за праћење остваривања развоjног плана и служи као ослонац за израду школског програма и годишњег плана рада школе. 

14. Ресурсни центар 
Члан 37.
Школа може да стекне статус ресурсног центра за асистивне технологије у образовању и васпитању (у даљем тексту: ресурс центар), ради пружања подршке деци, ученицима и одраслима којима је потребна асистивна технологија, у складу са Законом.

3.ПРОГРАМ ОБРАЗОВАЊА И ВАСПИТАЊА 
3/1 Облици образовно-васпитног рада
Обавезни предмети, изборни програми и активности
Члан 38.
У Школи се изучавају обавезни предмети и изборни програми и активности прописани планом и програмом наставе и учења, према школском програму, у складу са Законом. 

3/2 План и програм наставе и учења 
План наставе и учења
Члан 39.
План наставе и учења у основном образовању и васпитању садржи: 
1) листу обавезних предмета и изборних програма и активности по разредима; 
2) укупан годишњи фонд часова по предметима, програмима и активностима; 
3) недељни фонд часова по предметима, програмима и активностима. 

Програм наставе и учења
Члан 40.
Програм наставе и учења у основном образовању и васпитању садржи: 
1) циљеве основног образовања и васпитања; 
2) циљеве учења предмета, изборних програма и активности по разредима; 
3) опште предметне компетенциjе; 
4) специфичне предметне компетенциjе; 
5) исходе учења; 
6) образовне стандарде за основно образовање и васпитање; 
7) кључне поjмове садржаjа сваког предмета; 
8) упутство за дидактичко-методичко остваривање програма; 
9) упутство за формативно и сумативно оцењивање ученика; 
10) начин прилагођавања програма музичког и балетског образовања и васпитања, образовање и васпитање ученика са сметњама у развоjу и инвалидитетом, ученика са изузетним, односно посебним способностима, за образовање и васпитање на jезику националне мањине и образовање одраслих. 

3/3 Школски програм  
Члан 41.
Основно образовање и васпитање остваруjе се на основу школског програма. 
Школски програм омогућава ориjентациjу ученика и родитеља, односно другог законског заступника у избору школе, праћење квалитета образовно-васпитног процеса и његових резултата, као и процену индивидуалног рада и напредовања сваког ученика. 
Школски програм се доноси у складу са Законом. 
Национални савет националне мањине даjе мишљење на школски и васпитни програм установа за коjе jе утврђено да су од посебног значаjа за националне мањине. 
Поjедини делови школског програма иновираjу се у току његовог остваривања. 
Школа обjављуjе школски програм у складу са Законом и општим актом школе. 

Школски програм садржи: 

1) циљеве школског програма; 
2) план наставе и учења основног образовања и васпитања; 
3) програме обавезних предмета по разредима, са начинима и поступцима за њихово остваривање; 
4) изборне програме по разредима, са начинима и поступцима за њихово остваривање; 
5) програме активности по разредима, са начинима и поступцима за њихово остваривање; 
6) програм допунске и додатне наставе; 
7) програм културних активности школе; 
8) програм школског спорта и спортско-рекреативних активности; 
9) програм заштите од насиља, злостављања и занемаривања, програм спречавања дискриминациjе и програми превенциjе других облика ризичног понашања; 
10) програм ваннаставних активности ученика; 
11) програм професионалне ориjентациjе; 
12) програм здравствене заштите; 
13) програм социjалне заштите; 
14) програм заштите животне средине; 
15) програм сарадње са локалном самоуправом; 
16) програм сарадње са породицом; 
17) програм излета, екскурзиjа и наставе у природи; 
18) програм рада школске библиотеке; 
19) начин остваривања других области развоjног плана школе коjи утичу на образовно-васпитни рад. 

Индивидуални образовни планови свих ученика коjи се образуjу по индивидуалном образовном плану чине прилог школског програма. 
Школски програм, нарочито у школи за образовање ученика са сметњама у развоjу и инвалидитетом, садржи и: 
1) начин прилагођавања рада и услова у коjима се изводи образовно-васпитни рад; 
2) начин прилагођавања циљева и исхода, као и садржаjа образовно-васпитног рада и 
3) начин остваривања додатне подршке за ученике школе. 
Саставни део школског програма jе и програм безбедности и здравља на раду коjи обухвата заjедничке активности школе, родитеља, односно других законских заступника и jединице локалне самоуправе, усмерене на развоj свести за спровођење и унапређивање безбедности и здравља на раду. 

3/4 Годишњи план рада
Члан 42.  
Годишњим планом рада школе утврђуjу се време, место, начин, носиоци остваривања школског програма и друга питања од значаjа за остваривање школског програма. 
Годишњи план рада школа доноси у складу са школским календаром, развоjним планом и школским програмом, до 15. септембра. 
Уколико у току школске године дође до промене неког дела годишњег плана рада, школа доноси измену годишњег плана рада у одговараjућем делу. 

3/5 Школска година
Члан 43.
Образовно-васпитни рад остваруjе се у току школске године, коjа почиње 1.септембра, извођењем химне Републике Србиjе, а завршава се 31. августа наредне године. 
Образовно-васпитни рад организује се у два полугодишта.
Настава у Школи изводи се у једној  смени, по распореду часова који за сваку школску годину, уз претходно прибављено мишљење стручних органа, утврђује директор Школе.
Када се настава изводи у две смене, Школа мора да обезбеди да сви ученици равномерно похађају наставу у обе смене, смењујући се у једнаким временским интервалима, не дужим од једног месеца.
Распоред смена, време почетка и завршетка часова наставе и др. утврђује се Годишњим планом рада Школе.
Време, трајање и организација образовно-васпитног рада и школског распуста утврђује се школским календаром, који може да се мења, у изузетним случајевима, на захтев Школе, уз сагласност министра.

3/6 Организација образовно-васпитног рада 
Члан 44. 
Образовно-васпитни рад организуjе се у одељењу, у групи и индивидуално. 
Одељење истог разреда може да има до 28 ученика. 
Изузетно, одељење истог разреда може да има до 31 ученика уз сагласност Министарства. 
У jедном одељењу могу да буду до два ученика са сметњама у развоjу и инвалидитетом. 
Броj ученика утврђен у ставу 2. овог члана умањуjе се за два по ученику коjи основно образовање и васпитање стиче остваривањем индивидуалног образовног плана са прилагођавањем начина рада, као и услова у коjима се изводи образовно-васпитни рад, односно са учењем jезика на коме се одвиjа образовно-васпитни рад (ИОП1), односно за три по ученику коjи основно образовање и васпитање стиче остваривањем индивидуалног образовног плана са прилагођавањем циљева, садржаjа и начина остваривања програма наставе и учења и исхода образовно-васпитног рада (у даљем тексту: ИОП2). 
Образовно-васпитни рад од првог до четвртог разреда може да се организуjе и у комбинованом одељењу. 
Изузетно, образовно-васпитни рад од петог до осмог разреда може да се организуjе и у комбинованом одељењу, када jе то у наjбољем интересу ученика, уз сагласност надлежне школске управе.
Комбиновано одељење састављено од ученика два разреда може да има до 15 ученика, а одељење од три или четири разреда до десет ученика. 
За предмете за коjе jе подела одељења на групе предвиђена планом и програмом наставе и учења организуjе се остваривање образовно-васпитног рада у групи. 
Изузетно, у групи може да се организуjе и остваривање наставе изборних програма и слободних наставних активности, уколико ниjе могуће организовање образовно-васпитног рада на нивоу одељења. 
Група из става 10. овог члана, по правилу, формира се на нивоу разреда и има наjмање 15, а наjвише до 30 ученика. Образовно-васпитни рад у групи са мање од 15 ученика организуjе се уз сагласност министра. 
Изузетно, група из става 10. овог члана може да се формира на нивоу циклуса. Група састављена од ученика два разреда може да има до 15 ученика, а група од три или четири разреда до десет ученика. 
Одељење или група у школи за образовање ученика са сметњама у развоjу и инвалидитетом може да има до десет ученика, а када одељење чине ученици са сметњама коjе се манифестуjу истовремено у неколико области, услед чега се ученик суочава са броjним препрекама у задовољењу основних потреба и потребна им jе наjкомплексниjа подршка, одељење истог разреда има до шест ученика. 
У музичкоj и балетскоj школи образовно-васпитни рад организуjе се у групи, у класи и индивидуално. 

3/7 Настава 
Члан 45.
Настава jе основа образовно-васпитног процеса у школи. 
Поред редовне наставе, коjа може да се организуjе полудневно и целодневно, у школи се организуjе допунска, додатна и припремна настава. 
Школа коjа организуjе редовну полудневну наставу у две смене стара се да сви ученици равномерно похађаjу наставу у обе смене, смењуjући се у jеднаким временским интервалима, не дужим од jедног месеца. 
Изузетно, уколико из обjективних разлога школа из става 3. овог члана не може да обезбеди равномерну промену смена, наставу организуjе и без промене смена, у договору са Министарством, односно надлежном школском управом. 
За ученике коjима jе потребна помоћ у савладавању програма и учењу, школа организуjе допунску наставу. 
За ученике од трећег до осмог разреда са посебним способностима, склоностима и интересовањима за поjедине предмете, школа организуjе додатну наставу. 

За ученике упућене на разредни и поправни испит, школа организуjе припремну наставу. 
Припремна настава се организуjе пре почетка испитног рока, у траjању од наjмање пет радних дана са по два часа дневно за сваки предмет. 
За ученика коме jе због сметњи у развоjу и инвалидитета, специфичних тешкоћа у учењу, социjалне ускраћености и других разлога потребна додатна подршка у образовању и васпитању, школа може да реализуjе индивидуалну наставу кроз програме подршке деци и ученицима са сметњама у развоjу. 
Припрему ученика за полагање завршног испита школа може да организуjе током другог полугодишта осмог разреда, а дужна jе да организуjе припрему ученика за полагање завршног испита десет дана пре полагања испита у траjању наjмање два часа дневно из предмета коjи су обухваћени полагањем. 

3/8 Разредна и предметна настава
Члан 46.
За ученике првог циклуса организуjе се разредна настава, а за ученике другог циклуса предметна настава, а када постоjе услови и заjедничка настава више сродних предмета са интердисциплинарним садржаjем, у складу са школским програмом. 
Изузетно, за ученике првог циклуса може да се организуjе предметна настава из страног jезика и изборних програма, у складу са законом и планом и програмом наставе и учења. 
Члан 47.
Школа је дужна да за ученике четвртог разреда организује часове предметне наставе ради упознавања ученика са предметним наставницима који ће реализовати наставу у петом разреду.
Часови предметне наставе из става 1. овог члана планирају се на основу програма наставе и учења за четврти разред основног образовања и васпитања, у сарадњи учитеља и одговарајућих наставника предметне наставе.
Часове предметне наставе за ученике четвртог разреда реализују сви наставници предметне наставе из става 1. овог члана, по два пута у току школске године, односно једанпут у току полугодишта.
Школа може, с истим циљем и на исти начин, да организује часове предметне наставе и за ученике од првог до трећег разреда.

3/9 Целодневна настава и продужени боравак
Члан 48.
Школа може да организуjе целодневну наставу и продужени боравак као посебне облике образовно-васпитног рада, уз сагласност Министарства. 
У оквиру целодневне наставе и продуженог боравка обезбеђуjу се игра, културно-уметничке, спортске активности, учење, израда домаћих задатака и извршавање других обавеза ученика у безбедном окружењу под надзором наставника. 
Ближе услове организoвања целодневне наставе и продуженог боравака прописуjе министар. 

3/10 Настава за ученике на кућном и болничком лечењу
Члан 49.
Школа може да организуjе образовно-васпитни рад као посебан облик рада за ученике на дужем кућном и болничком лечењу, уз сагласност Министарства. 
За ученике коjи због већих здравствених проблема или хроничних болести не могу да похађаjу наставу дуже од три недеље, настава се организуjе у кућним условима, односно у здравственоj установи. 
Родитељ, односно други законски заступник jе дужан да о потреби организовања наставе за ученика на дужем кућном и болничком лечењу обавести школу. 
Начин организовања наставе за ученике на дужем кућном и болничком лечењу прописуjе министар. 

3/11 Настава код куће 
Члан 50.
Родитељ, односно други законски заступник има право да свом детету омогући стицање основног образовања и васпитања код куће, уз обезбеђивање трошкова образовања и васпитања. 
Родитељ, односно други законски заступник jе дужан да до краjа наставне године писмено обавести школу у коjу jе ученик уписан о намери да за своjе дете од следеће школске године организуjе наставу код куће. 
Школа из става 2. овог члана дужна jе да организуjе полагање разредних испита из свих предмета у складу са планом и програмом наставе и учења. 
Основношколско образовање и васпитање код куће мора да обезбеди остваривање прописаних циљева, исхода и стандарда постигнућа. 
За ученика са сметњама у развоjу и инвалидитетом коjи стиче образовање код куће остваривањем ИОП-а 2, образовање и васпитање код куће обезбеђуjе остваривање прилагођених циљева и исхода. 
Школа води евиденциjу о образовању и васпитању ученика код куће. 
Ближе услове за остваривање и начин осигурања квалитета и вредновања наставе код куће, прописуjе министар. 

3/12 Настава на даљину 
Члан 51.
Родитељ, односно други законски заступник може да се определи да његово дете основно школско образовање и васпитање стиче наставом на даљину. 
Родитељ, односно други законски заступник дужан jе да поднесе писани захтев за организовање наставе на даљину школи у коjоj његово дете стиче основношколско образовање и васпитање до краjа наставне године за следећу школску годину. 
Настава на даљину мора да обезбеди остваривање прописаних циљева, исхода и стандарда постигнућа. 
За ученика са сметњама у развоjу и инвалидитетом за кога jе организована настава на даљину, а стиче основношколско образовање и васпитање остваривањем ИОП-а 2, настава на даљину обезбеђуjе остваривање прилагођених циљева и исхода. 
О образовању на даљину школа одлучуjе на основу расположивих средстава, потребних за оваj вид образовања и васпитања. 
Школа води евиденциjу о образовању и васпитању ученика коjи основношколско образовање и васпитање стиче наставом на даљину. 
Ближе услове за остваривање и начин осигурања квалитета и вредновања наставе на даљину прописуjе министар. 

3/13 Културне активности школе
Члан 52.
Културне активности школе остваруjу се на основу програма културних активности. 
Културне активности обухватаjу: прославу дана школе, почетка и краjа школске године и завршетка основношколског образовања и васпитања, прославе школских и државних празника, приредбе, представе, изложбе, концерте, такмичења и смотре, посете установама културе, заjедничке активности школе и jединице локалне самоуправе и друге активности коjе доприносе проширењу утицаjа школе на васпитање ученика и културном развоjу окружења школе. 
Прославе школских и државних празника, почетка и краjа школске године и завршетка основношколског образовања и васпитања за ученике организуjу се у школи или у договору са jединицом локалне самоуправе у установама из области културе и спорта. 

3/14 Програм школског спорта
 и спортско-рекреативних активности
Члан 53.
Ради развоjа и практиковања здравог начина живота, развоjа свести о важности сопственог здравља и безбедности, о потреби неговања и развоjа физичких способности, као и превенциjе насиља, наркоманиjе, малолетничке делинквенциjе, школа у оквиру школског програма, реализуjе и програм школског спорта, коjим су обухваћени сви ученици. 
Школа jе дужна да, у оквиру програма школског спорта, у сарадњи са jединицом локалне самоуправе, организуjе недељу школског спорта наjмање jедном у току полугодишта. 
Програм недеље школског спорта обухвата спортско-рекреативне активности свих ученика, као и културно-уметничке манифестациjе на тему из области физичког и здравственог васпитања, у складу са планом и програмом наставе и учења. 

3/15 Програм заштите од насиља, злостављања и занемаривања, програм спречавања дискриминације и програми превенције других облика ризичног понашања
Члан 54.
Програм заштите од насиља, злостављања и занемаривања, програм спречавања дискриминациjе и програми превенциjе других облика ризичног понашања, као што су, нарочито, употреба алкохола, дувана, психоактивних супстанци и малолетничка делинквенциjа, саставни су део школског програма и остваруjу се у складу са Законом. 
Програми из става 1. овог члана остваруjу се кроз различите наставне и слободне активности са ученицима, запосленима, родитељима, односно другим законским заступницима у сарадњи са jединицом локалне самоуправе, у складу са утврђеним потребама. 
У остваривање програма из става 1. овог члана укључуjу се и физичка и правна лица са териториjе jединице локалне самоуправе, установе у области културе и спорта, вршњачки посредници, као и лица обучена за превенциjу и интервенциjу у случаjу насиља, злостављања и занемаривања, дискриминациjе и других облика ризичног понашања. 
Листу лица обучених за превенциjу и интервенциjу у случаjу насиља, злостављања и занемаривања, дискриминациjе и других облика ризичног понашања и листу школа коjе су своjим активностима постале примери добре праксе у спровођењу програма из става 1. овог члана, утврђуjе министар. 
Ближе услове за утврђивање листа из става 4. овог члана прописуjе министар. 
Листе из става 4. овог члана обjављуjу се на званичноj интернет страни Министарства. 

3/16 Програм ваннаставних активности ученика 
Члан 55. 
Ради jачања образовно-васпитне делатности школе, подстицања индивидуалних склоности и интересовања, садржаjног и целисходног коришћења слободног времена, као и ради богаћења друштвеног живота и разоноде ученика, развиjања и неговања другарства и приjатељства, школа jе дужна да реализуjе ваннаставнe активности ученика у области науке, технике, културе, уметности, медиjа и спорта. 
Школа посебну пажњу посвећуjе формирању музичке и драмске групе ученика, школског листа, фолклора и спортских секциjа. 
Школа jе обавезна да за ученике, у оквиру своjих капацитета, бесплатно организуjе спортске секциjе. 

3/17 Професионална оријентација ученика
Члан 56.
Школа у сарадњи са установaма за професионалну ориjентациjу помаже родитељима, односно другим законским заступницима и ученицима у избору средње школе и занимања, према склоностима и способностима ученика и у том циљу прати њихов развоj и информише их о карактеру и условима рада поjединих занимања. 
Ради праћења индивидуалних склоности ученика и пружања помоћи ученицима и њиховим родитељима, односно другим законским заступницима у избору средње школе и занимања, школа формира тим за професионалну ориjентациjу, у чиjем саставу су стручни сарадници и наставници. 
Тим за професионалну ориjентациjу реализуjе програм професионалне ориjентациjе за ученике седмог и осмог разреда. 

3/18 Здравствена и социјална
 заштита ученика у Школи
Члан 57.
Школа сарађуjе са здравственим установама у спровођењу здравствене заштите ученика, у складу са законом. 
Школа у сарадњи са надлежним установама брине о социjалноj заштити, посебно ученика из осетљивих друштвених група, на основу програма социjалне заштите. 
Уколико jе потребно школа организуjе прикупљање средстава за ове сврхе кроз акциjе школског спорта, волонтирања и других добротворних акциjа. 

3/19 Заштита животне средине
Члан 58.
Заштита животне средине обухвата активности усмерене на развоj еколошке свести, као и очување природних ресурса. 
Очување природних ресурса из става 1. овог члана обухвата и упознавање са коришћењем и рационалном употребом тих ресурса у области енергетике. 
Школа доприноси заштити животне средине остваривањем програма заштите животне средине – локалним еколошким акциjама, заjедничким активностима школе, родитеља, односно другог законског заступника и jединице локалне самоуправе у анализи стања животне средине и акциjа за заштиту животне средине у складу са законом. 

3/20 Програм сарадње са локалном самоуправом
Члан 59.
Сарадња са локалном самоуправом реализуjе се на основу програма сарадње са локалном самоуправом, коjи чини део школског програма. 
Школа прати и укључуjе се у дешавања на териториjи jединице локалне самоуправе и заjедно са њеним представницима планира садржаj и начин сарадње, нарочито о питањима од коjих зависи развитак школе. 

3/21 Програм сарадње са породицом
Члан 60.
Школа подстиче и негуjе партнерски однос са родитељима, односно другим законским заступницима ученика, заснован на принципима међусобног разумевања, поштовања и поверења. 
Програмом сарадње са породицом, школа дефинише области, садржаj и облике сарадње са родитељима, односно другим законским заступницима деце и ученика, коjи обухватаjу детаљно информисање, саветовање, укључивање у наставне, и остале активности школе и консултовање у доношењу одлука око безбедносних, наставних, организационих и финансиjских питања, с циљем унапређивања квалитета образовања и васпитања, као и обезбеђивања свеобухватности и траjности васпитно-образовних утицаjа. 
Програм сарадње са породицом обухвата и организациjу отвореног дана школе сваког месеца, када родитељи, односно други законски заступници могу да присуствуjу образовно-васпитном раду. 
Ради праћења успешности програма сарадње са породицом, школа, на краjу сваког полугодишта, организуjе анкетирање родитеља, односно других законских заступника, у погледу њиховог задовољства програмом сарадње са породицом и у погледу њихових сугестиjа за наредно полугодиште. 
Мишљење родитеља, односно других законских заступника, добиjено као резултат анкетирања, узима се у обзир у поступку вредновања квалитета рада школе. 

3/22  Излети, екскурзије и настава у природи
Члан 61.
Школа може да планира и организуjе излете, екскурзиjе и наставу у природи, на начин и под условима утврђеним  планом и програмом наставе и учења. 
Програм излета, екскурзиjа и наставе у природи саставни jе део школског програма и годишњег плана рада школе. 
Школе коjе имаjу одговараjуће услове, као и установе коjе су специjализоване за остваривање квалитетних програма за децу и ученике у функциjи активног слободног времена, са посебним усмерењем на спортско-рекреативне активности и коjе имаjу одговараjуће услове, могу да буду центри за реализациjу наставе у природи, као и за реализациjу активности ученика више школа (Центар дечjих одмаралишта, Пионирски град и друге одговараjуће установе намењене деци и ученицима). 

3/23 Школска библиотека
Члан 62.
Школска библиотека jе место библиотечко-информационе, васпитно-образовне и културне активности школе. 
У школскоj библиотеци прикупља се, обрађуjе и ученицима, наставницима и стручним сарадницима даjе на коришћење библиотечко-информациона грађа (књиге, сериjске публикациjе и др.) и извори. 
Библиотека jе дужна да у свом фонду прикупља уџбенике и друга наставна средства намењена ученицима са сметњама у развоjу и инвалидитетом, као и стручну литературу за наставнике и стручне сараднике. 
Задатак школске библиотеке jе да код ученика развиjа навике читања и коришћења библиотечких услуга, као и да ученике оспособљава да користе информациjе у свим облицима и на свим медиjима и омогући им да овладаjу вештинама потребним за учење у току целог живота. 
Школа jе дужна да има школску библиотеку, у складу са законом. Музичка и балетска школа има нототеку, а балетска школа и медиjатеку. 
Програм рада школске библиотеке саставни jе део школског програма. 

3/24 Дечје и ученичке организације у Школи
Члан 63.
Школа може да има своjе организациjе деце и ученика, а може да се повезуjе и са организациjама деце и ученика ван школе (организациjа горана, планинара, извиђача и сл.), у складу са законом. 

3/25 Вођење летописа и представљање рада Школе
Члан 64.
Школа jе дужна да води летопис за сваку школску годину. 
Летопис садржи податке о активностима школе и реализациjи образовно-васпитног рада, као и друге податке од значаjа за представљање школе. 
Школа летопис обjављуjе на своjоj интернет страни до 1. октобра за претходну школску годину. 
Школа jе дужна да има своjу интернет страну. 

3/26 Ученичке задруге
Члан 65. 
Школа може да оснуjе ученичку задругу ради развоjа предузетничког духа, позитивног односа ученика према раду, повезивања наставе са светом рада, као и професионалне ориjентациjе. 
Рад ученичке задруге уређуjе се статутом школе и правилима за рад задруге, у складу са законом. 
Школа може пружати услуге и продавати производе настале као резултат рада у ученичкоj задрузи, као и уџбенике, прибор и опрему коjа jе потребна за остваривање образовно-васпитног рада. 
Средства стечена радом ученичке задруге користе се за проширење материjалне основе рада ученичке задруге, екскурзиjе, исхрану ученика, награде члановима ученичке задруге и унапређивање образовно-васпитног рада у школи и у друге сврхе у складу са актима коjима се уређуjе рад ученичке задруге. 
Ученичка задруга се уписуjе у регистар задруга сходном применом одредаба закона коjим се уређуjе регистрациjа задруга. 
Садржину оснивачког акта, стицање и престанак статуса задругара, управљање и начин рада ученичке задруге, ближе уређуjе министар. 

4. ОРГАНИ ШКОЛЕ
Члан 66.
Школа има органе управљања, руковођења, стручне и саветодавне органе, у складу са Законом и овим Статутом.
1 Орган управљања 
Члан 67.
Школски одбор је орган управљања у школи.
Председник и чланови Школског одбора обављају послове из своје надлежности, без накнаде.

4/1 Састав и избор школског одбора
Члан 68.
Школски одбор има девет чланова, укључујући и председника. 
Школски одбор чине по три представника из реда запослених у Школи, родитеља, односно других законских заступника и три представника на предлог јединице локалне самоуправе. 
Школски одбор основне школе за образовање одраслих има седам чланова, укључујући и председника, од којих четири из реда запослених и три представника на предлог јединице локалне самоуправе. 
Чланове Школског одбора именује и разрешава скупштина јединице локалне самоуправе, а председника бирају чланови већином гласова од укупног броја чланова Школског одбора. 
Чланове Школског одбора из реда запослених предлаже Наставничко веће на заједничкој седници, а из реда родитеља - Савет родитеља, тајним изјашњавањем. 

За члана Школског одбора не може да буде предложено ни именовано лице: 
1) које је правноснажном пресудом осуђено за кривично дело за које је изречена безусловна казна затвора у трајању од најмање три месеца или које је правноснажно осуђено за кривично дело: насиље у породици, одузимање малолетног лица, запуштање и злостављање малолетног лица или родоскврнуће; за кривична дела примање или давање мита; за кривично дело из групе кривичних дела против полне слободе, против правног саобраћаја и против човечности и других добара заштићених међународним правом, без обзира на изречену кривичну санкцију, ни лице за које је, у складу са Законом, утврђено дискриминаторно понашање; 
2) које би могло да заступа интересе више структура (родитеља, односно других законских заступника, запослених у установи, представника јединице локалне самоуправе), осим чланова синдиката; 
3) чији су послови, дужност или функција неспојиви са обављањем послова у Школском одбору, у складу са законом којим се уређује спречавање сукоба интереса при вршењу јавних функција; 
4) које је већ именовано за члана Школског одбора друге установе; 
5) које је изабрано за директора друге установе; 
6) које обавља послове секретара или помоћника директора Школе; 
7) у другим случајевима утврђеним Законом. 
Ако овлашћени предлагач не спроведе поступак у складу са Законом или предложи кандидата супротно одредбама Закона, скупштина јединице локалне самоуправе одређује рок за усклађивање са Законом. 
Ако овлашћени предлагач ни у датом року не поступи у складу са Законом, скупштина јединице локалне самоуправе именоваће чланове Школског одбора без предлога овлашћеног предлагача. 
Уколико је предлог овлашћених предлагача за члана Школског одбора из реда запослених у Школи и родитеља спроведен у складу са Законом, скупштина јединице локалне самоуправе дужна је да усвоји њихов предлог. 
Скупштина јединице локалне самоуправе доноси решење о именовању Школског одбора. 
Изузетно, Школски одбор коме је истекао мандат наставља са радом до именовања привременог Школског одбора. 
Решење о именовању односно разрешењу Школског одбора коначно је у управном поступку. 

4/2  Мандат чланова школског одбора
Члан 69.
Мандат Школског одбора траје четири године. 
Поступак за именовање чланова Школског одбора покреће се најкасније три месеца пре истека мандата претходно именованим члановима Школског одбора, а предлог овлашћених предлагача доставља се скупштини јединице локалне самоуправе најкасније месец дана пре истека мандата претходно именованим члановима. 
Скупштина jединице локалне самоуправе разрешиће, пре истека мандата, поjедине чланове, укључуjући и председника или орган управљања установе, на лични захтев члана, као и у случаjу да: 
1) орган управљања доноси незаконите одлуке или не доноси одлуке коjе jе на основу закона и статута дужан да доноси; 
2) члан органа управљања неоправданим одсуствовањима или несавесним радом онемогућава рад органа управљања; 
3) у поступку преиспитивања акта о именовању утврди неправилности; 
4) скупштина jединице локалне самоуправе покрене инициjативу за разрешење члана органа управљања именованог на њен предлог; 
5) савет родитеља покрене инициjативу за разрешење члана органа управљања именованог на његов предлог; 
6) васпитно-образовно, односно наставничко и педагошко веће покрене инициjативу за разрешење члана органа управљања именованог на његов предлог; 
7) наступи услов из члана 116. став 9. овог закона. 
Испуњеност услова из става 3. тач. 1)–3) и 5) овог члана, утврђуjе просветни инспектор о чему обавештава надлежни орган jединице локалне самоуправе. 
Изборни период новоименованог поjединог члана органа управљања траjе до истека мандата органа управљања. 
Када Министарство утврди неправилности у поступку именовања, односно разрешења органа управљања, скупштина jединице локалне самоуправе дужна jе да одмах, а наjкасниjе у року од 15 дана од дана достављања акта коjим се налаже мера, отклони утврђене неправилности. 
Ако скупштина jединице локалне самоуправе не покрене поступак за преиспитивање акта о именовању, односно разрешењу органа управљања и не усагласи га са овим законом, у року из става 6. овог члана, министар разрешава постоjећи и именуjе привремени орган управљања установе наjкасниjе у року од 15 дана. 

4/3 Привремени школски одбор
Члан 70.
Министар именуjе привремени Школски одбор школе ако jединица локалне самоуправе не именуjе Школски одбор до истека мандата претходно именованим члановима органа управљања. 
Мандат привременог Школског одбора Школе траjе до именовања новог Школског одбора од стране jединице локалне самоуправе. 

4/4 Надлежност школског одбора
Члан 71.
Школски одбор: 
1) доноси Статут, правила понашања у Школи и друге опште акте и даје сагласност на акт о организацији и систематизацији послова; 
2) доноси предшколски и школски (у даљем тексту: програм образовања и васпитања) развојни план, годишњи план рада, усваја извештаје о њиховом остваривању, вредновању и самовредновању; 
3) утврђује предлог финансијског плана за припрему буџета Републике Србије; 
4) доноси финансијски план Школе, у складу са Законом; 
5) усваја извештај о пословању, годишњи обрачун и извештај о извођењу екскурзија, односно наставе у природи; 
6) расписује конкурс за избор директора Школе; 
7) даје мишљење и предлаже министру избор директора Школе; 
8) закључује са директором Школе посебан уговор уговор о раду на одређено време.
9) одлучуjе о правима, обавезама и одговорностима директора установе; 
9а) образуjе комисиjу за вођење дисциплинског поступка против директора и доноси одлуку о одговорности директора за тежу повреду радне обавезе или повреду забране из члана 110–113. овог закона; 
10) доноси одлуку о проширењу делатности Школе; 
11) разматра поштовање општих принципа, остваривање циљева образовања и васпитања и стандарда постигнућа и предузима мере за побољшање услова рада и остваривање образовно-васпитног рада; 
12) доноси план стручног усавршавања запослених и усваја извештај о његовом остваривању; 
13) одлучује по жалби на решење директора; 
14) обавља и друге послове у складу са Законом, актом о оснивању и Статутом. 
Школски одбор доноси одлуке већином гласова укупног броја чланова. Ако седници Школског одбора присуствује паран број чланова, а гласови се поделе приликом гласања, већину гласова опредељује глас председавајућег.
Седницама Школског одбора присуствује и учествује у њиховом раду представник синдиката у Школи, без права одлучивања. 
Седницама Школског одбора присуствују и учествују у њиховом раду два представника ученичког парламента, без права одлучивања. 
За обављање послова из своје надлежности Школски одбор одговара органу који га именује и оснивачу. 

4/5 Седница школског одбора
Члан 72.
Школски одбор одлучује у седницама.
Седницу Школског одбора сазива и њоме руководи председник.
У одсуству председника Школског одбора његове послове обавља заменик председника који се бира приликом конституисања Школског одбора.
Седници Школског одбора присуствује и учествује у њиховом раду представник синдиката у школи, без права одлучивања. 
Члан 73.
Школски одбор доноси одлуке већином гласова укупног броја чланова.
Седница Школског одбора се може одржати ако је присутно најмање пет чланова Школског одбора (кворум), осим када се одржава седница Школског одбора у проширеном саставу, седница се може одржати ако је присутно најмање шест чланова Школског одбора (кворум).
При одлучивању сваки члан Школског одбора има један глас.
Школски одбор доноси одлуке већином гласова од укупног броја чланова.
Седници Школског одбора присуствује  директор  и секретар школе.
Пословником о раду Школског одбора ближе се утврђује начин рада и одлучивања Школског одбора у складу са Законом и овим Статутом.
Члан 74.
На седницама Школског одбора води се записник који садржи: место и датум одржавања седнице, тачно време почетка и завршетка седнице, имена присутних и одсутних чланова Школског одбора, чланова ученичког парламента, представника репрезентативног синдиката у школи и имена известилаца по одређеној тачки дневног реда, тачке дневног реда, постојање или не постојање кворума, кратак резиме расправе по појединим питањима, резултат сваког гласања и евентуално издвојена мишљења, одлуке и закључке донете на седници и потпис председавајућег и записничара.
Одлуку о одређивању записничара доноси Школски одбор, тако што га по правилу бира из редова чланова Школског одбора, с тим што се за записничара може изабрати и лице из реда запослених у складу са Пословником о раду Школског одбора, којим се уређује начин избора записничара, његова права, обавезе и одговорности.
Члан 75.
Школски одбор на свакој наредној седници врши усвајање (верификацију) записника са претходне седнице, а директор подноси извештај о извршавању одлука.
Пре израде записника могу се извршити само оне одлуке које је потписао председник Школског одбора.
Након израде, потписивања и овере записника од стране председника Школског одбора и записничара, а пре његовог усвајања, могу се извршавати све донете одлуке.
Изузетно када се ради о правима из радног односа директора школе, Школски одбор може овластити председника  Школског одбора да потпише решење о остваривању тих права у случају да због хитности доношења истог, директор школе не би могао остварити права као други запослени, која му по закону и другим општим актима припадају. 

2.САВЕТ РОДИТЕЉА
Члан 76.
Школа има Савет родитеља. 
У Савет родитеља Школе бира се по jедан представник родитеља, односно другог законског заступника ученика сваког одељења. 
Представници Савета родитеља бираjу се сваке школске године. 

Савет родитеља: 
1) предлаже представнике родитеља, односно других законских заступника ученика у Школски одбор; 
2) предлаже свог представника у све обавезне тимове Школе; 
3) учествуjе у предлагању садржаjа ваннаставних активности и програма на нивоу установе; 
4) учествуjе у поступку избора уџбеника, у складу са законом коjим се уређуjу уџбеници; 
5) разматра предлог школског програма, развоjног плана, годишњег плана рада; 
6) разматра извештаjе о остваривању програма образовања и васпитања, развоjног плана и годишњег плана Школа, спољашњем вредновању, самовредновању, завршном испиту, резултатима националног и међународног тестирања и спровођење мера за обезбеђивање и унапређивање квалитета образовно-васпитног рада; 
7) разматра намену коришћења средстава од донациjа и од проширене делатности Школе; 
8) предлаже Школском одбору намену коришћења средстава остварених радом ученичке задруге и прикупљених од родитеља, односно другог законског заступника; 
9) разматра и прати услове за рад Школе, услове за одрастање и учење, безбедност и заштиту деце и ученика; 
10) учествуjе у поступку прописивања мера из члана 108. Закона; 
11) даjе сагласност на програм и организовање екскурзиjе, односно програме наставе у природи и разматра извештаj о њиховом остваривању; 
12) предлаже представника и његовог заменика за општински савет родитеља; 
13) учествује у поступку прописивања мера заштите и безбедности ученика; 
14) врши непосредно, или преко својих чланова, послове везане за организовање и спровођење екскурзије које су јој законом, општим актом или одлуком Школског одбора стављени у надлежност;
15) разматра и друга питања утврђена општим актима. 
Савет родитеља своjе предлоге, питања и ставове упућуjе Школском одбору, директору, стручним органима Школе и ученичком парламенту. 
Пословником о раду Савета родитеља уређује се рад Савета родитеља. 

2/1 Избор чланова Савета родитеља
Члан 77.
Родитељске састанке сазива, припрема и њиме руководи одељењски старешина.
Представника у Савет родитеља бирају родитељи одељења на родитељском састанку најкасније до 15 септембра, а изабран је онај кандидат који добије највише гласова под условом да постоји кворум, тј. да је на састанку присутно више од половине чланова родитеља ученика одељења.
Гласање на родитељском састанку је јавно, а одељењски старешина је дужан да сачини записник и достави га директору Школе са подацима о присутнима и о томе колико је гласова добио кандидат који је предложен.
Директор школе је обавезан да уколико није испоштоване одредбе из става 2 и 3. овог члана, наложи одељењском старешини да поново сазове родитељски састанак све до избора представника родитеља у складу са ставом 2. и 3. овог члана.  
Родитељски састанци одржавају се према потреби а планирају се годишњим планом рада оделењског старешине.
Родитељи, ученици, наставници и стручни сарадници по потреби а најмање два пута у току једног полугодишта, заједнички расправљају и договарају се о питањима остваривања образовно-васпитног рада и дају предлоге и мишљења органима Школе у циљу унапређивања рада у оделењу и школи.
Члан 78.
На почетку сваке школске године изабрани представници у Савет родитеља конституишу Савет родитеља за текућу школску годину на тај начин што на првој конститутивној седници доносе одлуку о верификацији мандата изабраних представника родитеља сваког одељења, а потом бирају новог председника, заменика председника и записничара Савета родитеља.
Кандидата за председника Савета родитеља и три предложена представника родитеља у Школском одбору може предложити члан Савета родитеља.
Савет родитеља бира три предложена представника родитеља у Школски одбор на основу тајног гласања а изабрана су она три предложена кандидата који добију највише гласова присутних чланова родитеља, под условом да у моменту гласања седници присуствује више од половине чланова Савета родитеља.
Председника Савета родитеља бирају чланови Савета родитеља јавним гласањем подизањем руку, а изабран је онај кандидат који добије највише гласова присутних чланова Савета родитеља, под условом да у моменту гласања седници присуствује више од половине чланова Савета родитеља.
Савет родитеља у осталим случајевима одлуке доноси простом већином, тј. већином гласова присутних чланова под условом да постоји кворум, тј. да седници присуствује већина чланова Савета родитеља. 
На седници Савета родитеља бира се и заменик Председника Савета родитеља и записничар на начин и по поступку из става 5. овог члана.
Председник Савета родитеља, његов заменик и записничар бирају се сваке школске године, а мандат им траје до избора новог сазива наредне школске године, односно најкасније до 30 септембра наредне школске године.

3. ДИРЕКТОР ШКОЛЕ
Члан 79.
Директор руководи радом Школе. 
Дужност директора Школе може да обавља лице које има одговарајуће образовање из члана 140. став 1-2. Закона о основама система образовања и васпитања, за наставника те врсте школе, за педагога и психолога, дозволу за рад наставника, васпитача и стручног сарадника, обуку и положен испит за директора установе и најмање осам година рада у установи на пословима образовања и васпитања, након стеченог одговарајућег образовања. 
Изузетно, ако се на конкурс не пријави ниједан кандидат са одговарајућим образовањем из члана 140.став 1. и 2. Закона, дужност директора основне школе може да обавља лице које има одговарајуће образовање из члана 140. став 3.Закона за наставника те врсте школе, дозволу за рад наставника, васпитача и стручног сарадника, обуку и положен испит за директора установе и најмање десет година рада у установи на пословима образовања и васпитања, након стеченог одговарајућег образовања. 
Испит за директора Школе може да полаже и лице које испуњава услове за директора установе и које има и доказ о похађаном прописаном програму обуке. 
Лице које положи испит за директора стиче дозволу за рад директора (у даљем тексту: лиценца за директора). 
Изабрани директор који нема положен испит за директора, дужан је да га положи у року до две године од дана ступања на дужност. 
Директору који не положи испит за директора у року од две године од дана ступања на дужност престаје дужност директора. 
Лиценца за директора одузима се директору који је осуђен правноснажном пресудом за повреду забране дискриминације, забране насиља, злостављања и занемаривања, забране понашања које вређа углед, част или достојанство и забране страначког организовања и деловања, за кривично дело или привредни преступ у вршењу дужности. 
Програм обуке у складу са стандардима компетенција директора, програм испита, начин и поступак полагања испита, састав и начин рада комисије Министарства, односно надлежног органа аутономне покрајине пред којим се полаже испит за директора, садржину и изглед обрасца лиценце за директора, садржај и начин вођења регистра издатих лиценци за директора, накнаде за рад чланова комисије и остала питања у вези са полагањем испита и стицањем лиценце за директора, прописује министар. 

1/1 Избор директора 
Члан 80.
Директора Школе именује министар на период од четири године. 
Директор Школе бира се на основу конкурса. 
Конкурс за избор директора расписује Школски одбор. 
Конкурс за избор директора расписује се најраније шест месеци, а најкасније четири месеца пре истека мандата директора или престанка вршења дужности директора навршавањем 65 година живота. . 
Пријава на конкурс за избор директора, заједно са потребном документацијом, доставља се Школи. 
Рок за подношење пријава на конкурс за избор директора Школе јесте 15 дана од дана објављивања конкурса.
Школски одбор образује Комисију за избор директора (у даљем тексту: Комисија). 
Комисија спроводи поступак за избор директора, и то: обрађује конкурсну документацију, утврђује испуњеност Законом прописаних услова за избор директора, обавља интервју са кандидатима и прибавља мишљење Наставничког већа о пријављеним кандидатима. 
Мишљење већа из става 12. овог члана даје се на посебној седници којој присуствују сви запослени и који се изјашњавају о свим кандидатима тајним изјашњавањем. 
О раду конкурсне комисије води се записник.
Записник потписују сви чланови Комисије.
Записник се заводи у деловоднику и оверава печатом Школе.

1/2 Комисија за избор директора Школе
Члан 81.
Школски одбор образуjе комисиjу за избор директора (у даљем тексту: Комисиjа) коjа има непаран броj чланова и спроводи поступак за избор директора, и то:
- обраду конкурсне документациjе, 
- утврђуjе испуњеност законом прописаних услова за избор директора, 
- обавља интервjу са кандидатима и прибавља мишљење наставничког, односно наставничког и педагошког већа о приjављеним кандидатима.
По истеку рока за подношење пријава на конкурс, конкурсна комисија прикупља и разматра конкурсни материјал и најпре утврђује благовременост и потпуност пријаве кандидата.
 Непотпуне и неблаговремене пријаве Комисија не узима у разматрање.
Благовременом пријавом сматра се пријава која је поднета у року утврђеном у конкурсу.
Благовременом пријавом сматраће се и пријава која је предата препорученом поштом, и тада се као дан пријема рачуна дан када је пошта примила пошиљку.
Кад последњи дан за подношење пријаве пада у недељу или дане државног празника, рок за пријаву помера се за следећи радни дан.
Потпуном пријавом сматра се пријава која у прилогу садржи документа којима кандидат доказује да испуњава услове конкурса.
Изузетно, кандидат може потребна документа да поднесе накнадно, након истека рока, под условом да је пријаву поднео у предвиђеном року и да због објективних разлога није могао доставити комплетну документацију.
Накнадна достава документације је могућа до отварања конкурсне документације, односно до почетка поступка избора кандидата по расписаном конкурсу. 

1/3 Услови за избор директора 
Члан 82.
За директора Школе може да буде изабрано лице:
1) које има одговарајуће образовање;
2) које има одговарајуће радно искуство на пословима образовања и васпитања;
3) које има психичку, физичку и здравствену способност за рад са децом и ученицима;
4) које није осуђивано правноснажном пресудом за кривично дело или привредни преступ утврђен Законом о основама система образовања и васпитања;
5) за које није, у складу са Законом, утврђено дискриминаторно понашање;
6) које има држављанство Републике Србије;
7) које зна језик на коме се остварује образовно-васпитни рад;
8) које има дозволу за рад, обуку и положен испит за директора.
Уз пријаву на конкурс, кандидат за директора Школе подноси доказе о испуњености услова за директора из става 1. овог члана, као и биографију с прегледом радне биографије и доказ о резултату стручно-педагошког надзора у раду кандидата (Извештај просветног саветника). 
Члан 83.
Осим утврђивања испуњености услова за избор директора, Комисија цени и доказ о резултату стручно-педагошког надзора у раду кандидата (Извештај просветног саветника). 
Уколико се на конкурс пријавило лице које је претходно обављало дужност директора Школе, дужно је да достави резултате стручно-педагошког надзора Школе и оцену спољашњег вредновања. 
Комисија сачињава Извештај о спроведеном поступку за избор директора, који садржи достављену документацију кандидата и потребна мишљења и доставља их Школском одбору у року од осам дана од дана завршетка поступка. 
Школски одбор, на основу Извештаја, сачињава образложену листу свих кандидата који испуњавају услове и предлог за избор директора, које заједно са Извештајем Комисије доставља министру у року од осам дана од дана достављања Извештаја Комисије. 
Министар у року од 30 дана од дана пријема документације из става 4. овог члана, врши избор директора Школе и доноси решење о његовом именовању, о чему Школа обавештава лица која су се пријавила на конкурс. 
Уколико министар утврди да поступак конкурса за избор директора није спроведен у складу са Законом, односно да би избор било ког кандидата са листе из става 4. овог члана могао да доведе у питање несметано обављање делатности Школе, у року од осам дана доноси решење о поновном расписивању конкурса за избор директора. 
Решење министра о именовању директора коначно је у управном поступку. 
Учесник конкурса има право на судску заштиту у управном спору. 

1/4  Статус директора 
Члан 84.
Орган управљања закључуjе са директором уговор о раду на одређено време. 
Уколико jе за директора именовано лице из реда запослених у тоj установи, доноси се решење о његовом премештаjу на радно место директора коjе по сили закона замењуjе одговараjуће одредбе уговора о раду. 
Уколико jе директор именован из реда запослених код другог послодавца, остваруjе право на мировање радног односа на основу решења о именовању. 
Запослени има право да се након престанка дужности директора након првог, односно другог мандата врати на послове коjе jе обављало пре именовања за директора установе. 
Уколико директору установе коме мируjе радни однос престане дужност због истека мандата или на лични захтев током трећег и сваког наредног мандата, распоређуjе се на послове коjи одговараjу степену и врсти његовог образовања. 
Ако нема одговараjућих послова, лице из става 5. овог члана остваруjе права као запослени за чиjим радом jе престала потреба, у складу са законом

1/5 Вршилац дужности директора 
Члан 85. 
Вршиоца дужности директора именује министар до избора новог директора у року од осам дана од дана наступања разлога за именовање вршиоца дужности директора. 
Вршиоца дужности директора Школе чије седиште се налази на територији Аутономне Покрајине Војводине, именује надлежни орган аутономне покрајине. 
За вршиоца дужности директора Школе може да буде именовано лице које испуњава прописане услове за директора Школе, осим положеног испита за директора Школе, и то до избора директора, а најдуже шест месеци. 
Након престанка дужности вршилац дужности директора има право да се врати на послове које је обављао пре именовања. 
Права, обавезе и одговорности директора Школе односе се и на вршиоца дужности директора. 

1/6 Надлежност и одговорност директора Школе 
Члан 86.
Директор је одговоран за законитост рада и за успешно обављање делатности Школе. 
Директор за свој рад одговара министру и Школском одбору.
Осим послова утврђених Законом и Статутом Школе, директор: 

1) планира и организује остваривање програма образовања и васпитања и свих активности установе;
2) је одговоран за обезбеђивање квалитета, самовредновање, стварање услова за спровођење спољашњег вредновања, остваривање стандарда образовних постигнућа и унапређивање квалитета образовно-васпитног рада;
3) је одговоран за остваривање развојног плана установе;
4) одлучује о коришћењу средстава утврђених финансијским планом и одговара за одобравање и наменско коришћење тих средстава, у складу са законом;
5) сарађује са органима јединице локалне самоуправе, организацијама и удружењима;
6) пружа подршку у стварању амбијента за остваривање предузетничког образовања и предузетничких активности ученика;
7) организује и врши инструктивно-педагошки увид и прати квалитет образовно-васпитног рада и педагошке праксе и предузима мере за унапређивање и усавршавање рада наставника, васпитача и стручних сарадника;
8) планира и прати стручно усавршавање запослених и спроводи поступак за стицање звања наставника, васпитача и стручних сарадника;
9) је одговоран за регуларност спровођења свих испита у установи у складу са прописима;
10) предузима мере у случајевима повреда забрана из чл. 110–113. овог закона;
11) предузима мере ради извршавања налога просветног инспектора и предлога просветног саветника, као и других инспекцијских органа;
12) је одговоран за благовремен и тачан унос и одржавање ажурности базе података о установи у оквиру јединственог информационог система просвете;
13) обавезан је да благовремено информише запослене, децу, ученике и родитеље, односно друге законске заступнике, стручне органе и органе управљања о свим питањима од интереса за рад установе у целини;
14) сазива и руководи седницама васпитно-образовног, наставничког, односно педагошког већа, без права одлучивања;
15) образује стручна тела и тимове, усмерава и усклађује рад стручних органа у установи;
16) сарађује са родитељима, односно другим законским заступницима деце и ученика установе и саветом родитеља;
17) подноси извештај органу управљања, најмање два пута годишње, о свом раду и раду установе;
18) одлучује о правима, обавезама и одговорностима ученика и запослених, у складу са овим и другим законом;
19) доноси општи акт о организацији и систематизацији послова, у складу са законом;
20) обезбеђује услове за остваривање права деце и права, обавезе и одговорности ученика и запослених, у складу са овим и другим законом;
21) сарађује са ученицима и ученичким парламентом;
22) подноси захтев за покретање прекршајног поступка, односно кривичну пријаву у складу са чланом 84. став 3. закона; 
23) обавља и друге послове у складу са законом и статутом.
У случају привремене одсутности или спречености директора да обавља дужност, замењује га наставник, васпитач или стручни сарадник у Школи, на основу овлашћења директора, Школског одбора, у складу са Законом. 

Члан 87.
Изузетно, директор може да обавља и послове наставника, васпитача и стручног сарадника, у складу са решењем министра. 
Инструктивно-педагошки увид у рад директора који обавља послове из става 1. овог члана, врши саветник - спољни сарадник. 

1/7 Престанак дужности директора 
Члан 88. 
Дужност директора Школе престаје: истеком мандата, на лични захтев, навршавањем 65 година живота и разрешењем. 
Одлуку о престанку дужности директора доноси министар. 
Министар разрешава директора Школе ако је утврђено да: 

1) не испуњава услове из члана 139. Закона; 
2) одбије да се подвргне лекарском прегледу на захтев Школског одбора или министра; 
3) Школа није благовремено донела програм образовања и васпитања, односно не остварује програм образовања и васпитања или не предузима мере за остваривање принципа, циљева и стандарда постигнућа; 
4) Школа не спроводи мере за безбедност и заштиту деце и ученика; 
5) директор не предузима или неблаговремено предузима одговарајуће мере у случајевима повреда забрана из чл. 110-113. Закона и тежих повреда радних обавеза запослених; 
6) у Школи није обезбеђено чување прописане евиденције и документације; 
7) у Школи се води евиденција и издају јавне исправе супротно Закону; 
8) не испуњава услове из члана 122. Закона; 
9) не поступа по препоруци, налогу, односно мери надлежног органа за отклањање утврђених недостатака и неправилности; 
10) није обезбедио услове за инспекцијски, стручно-педагошки надзор и спољашње вредновање; 
11) за време трајања његовог мандата школа је два пута узастопно оцењена најнижом оценом за квалитет рада; 
12) омета рад Школског одбора и запослених непотпуним, неблаговременим и нетачним обавештавањем, односно предузимањем других активности којима утиче на законито поступање Школског одбора и запослених; 
13) није обезбедио благовремен и тачан унос и одржавање базе података Школе у оквиру јединственог информационог система просвете, као и контролу унетих података; 
14) у радни однос је примио лице или ангажовао лице ван радног односа, супротно Закону, посебном колективном уговору и општем акту; 
15) намерно или крајњом непажњом учинио је пропуст приликом доношења одлуке у дисциплинском поступку, која је правноснажном судском пресудом поништена као незаконита и ако је Школа обавезана на накнаду штете; 
16) одговаран је за прекршај из Закона, привредни преступ или кривично дело у вршењу дужности, као и у другим случајевима, у складу са Законом; 
17) и у другим случајевима када се утврди незаконито поступање. 
Директор је одговоран за штету коју намерно или крајњом непажњом нанесе Школи, у складу са Законом. 
Министар решењем разрешава директора у року од 15 дана од дана сазнања, а најкасније у року од једне године од наступања услова из става 7. овог члана. 
Решење министра којим се директор разрешава коначно је у управном поступку. 

1/8 Помоћник директора 
Члан 89.
Школа може да има помоћника директора, у складу са нормативом којим се утврђују критеријуми и стандарди за финансирање установе. 
Решењем директора на послове помоћника директора распоређује се наставник, васпитач и стручни сарадник који има професионални углед и искуство у Школи, за сваку школску односно радну годину. 
Помоћник директора организује, руководи и одговоран је за педагошки рад Школе, координира рад стручних актива и других стручних органа Школе и обавља друге послове, у складу са Статутом Школе. 
Након престанка дужности помоћник директора има право да се врати на послове које је обављао пре постављења. 
Помоћник директора може да обавља и послове наставника, васпитача и стручног сарадника, у складу са решењем директора. 

5.СТРУЧНИ ОРГАНИ
5/1Стручни органи, тимови и педагошки колегијум
Члан 90.
Стручни органи, тимови и педагошки колегијум: старају се о обезбеђивању и унапређивању квалитета образовно-васпитног рада Школе; прате остваривање школског програма; старају се о остваривању циљева и стандарда постигнућа; развоја компетенција; вреднују резултате рада наставника, васпитача и стручног сарадника; прате и утврђују резултате рада ученика и одраслих; предузимају мере за јединствен и усклађен рад са децом, ученицима и одраслима у процесу образовања и васпитања и решавају друга стручна питања образовно-васпитног рада. 
Члан 91. 
Стручни органи Школе јесу: 
- Наставничко веће, 
- Одељењско веће, 
- Стручно веће за разредну наставу,
- Стручно веће за области предмета, 
- стручни активи за развојно планирање и за развој школског програма и 
- други стручни активи и тимови, у складу са овим статутом. 

5/2 Наставничко веће
Члан 92.
Наставничко веће чине наставници и стручни сарадници.
Наставничко веће:

– утврђује предлог школског програма, годишњег плана рада и развојног плана и стара се о њиховом остваривању;
– стара се о остваривању циљева и задатака образовања и васпитања,
– разматра и усваја извештаје о успеху ученика на крају полугодишта и школске године;
– врши избор савремених метода и средстава у настави, ради подизања ефикасности и квалитета образовно-васпитног рада;
– разматра распоред часова наставе;
– предлаже одељењска старешинства и распоред задужења наставника и сарадника у извршавању појединих задатака;
– разматра резултате образовно-васпитне делатности и одлучује о мерама за њено побољшање;
– прати и анализира остваривање наставног плана и програма образовања и предузима мере за његово остваривање;
– предлаже три представника из реда запослених у Школски одбор;
– именује чланове стручног актива за развој школског програма;
– предлаже стручне сараднике и наставнике у стручни актив за развојно планирање;
– даје мишљење о кандидатима за избор директора;
– одобрава употребу уџбеника и друге литературе;
– даје мишљење у поступку стицања звања наставника и стручних сарадника;
– утврђује програм извођења екскурзија;
– планира и организује различите облике ваннаставних активности ученика;
– разматра учешће ученика на такмичењима и постигнуте резултате;
– утврђује испуњеност услова за завршетак школовања у року краћем од прописаног;
– на предлог директора разматра план уписа ученика;
– доноси одлуке о изрицању васпитно-дисциплинских мера из своје надлежности;
– додељује похвале и награде ученицима;
– доноси одлуку о избору ученика генерације;
–разматра предлог плана сталног усавршавања наставника и стручних сарадника,
– утврђује календар школских такмичења;
– обавља и друге послове утврђене Законом, овим статутом и другим општим актима    Школе.
План и програм рада Наставничког већа саставни је део Годишњег плана рада Школе.
О раду Наставничког већа директор Школе сачињава извештај који је саставни део Годишњег извештаја о раду Школе.

5/2 Одељењско веће
Члан 93.
Одељењско веће у школи чине наставници коjи изводе наставу у одређеном одељењу и одељењски старешина и када не изводи наставу у том одељењу. 
Одељењско веће:

– усклађује рад свих наставника и стручних сарадника који изводе наставу у одељењу;
– анализира резултате које постижу ученици на крају тромесечја, полугодишта и на крају године;
– на предлог предметног наставника утврђује закључну оцену из предмета и оцену из владања на предлог одељењског старешине;
– предлаже Наставничком већу програм екскурзија, такмичења и сл.;
– врши избор ученика за такмичење и предлаже ученике за које треба организовати допунски и додатни рад, на предлог предметног наставника,
– предлаже ученике за ванредно напредовање и за доделу похвала и награда;
– утврђује и усклађује распоред писменог проверавања знања;
– изриче васпитне мере ученицима у оквиру своје надлежности;
– разматра питања покренута на родитељским састанцима;
– обавља и друге послове по налогу Наставничког већа и директора Школе.
Члан 94.
Одељењско веће сазива и њиме руководи одељењски старешина.
Седнице Одељењског већа сазивају се једном месечно.
Одељењско веће може одлучивати уколико седници присуствује већина чланова већа.
Одлуке Одељењског већа доносе се већином укупног броја чланова.
Одељењски старешина води записник о раду већа.
У записник се уносе одлуке и закључци, као и резултати гласања, односно издвојена мишљења, ако то захтева члан већа.
Одељењско веће сачињава извештај о свом раду који је саставни део Годишњег извештаја о раду Школе.
Члан 95.
Одељењски старешина има организационо-руководећу и педагошко-инструктивну улогу у раду са ученицима одељења којима је одељењски старешина, у сарадњи са њиховим родитељима, односно другим законским заступницима и води прописану евиденцију и педагошку документацију. 
Одељењски старешина је непосредни организатор рада у одељењу и у оквиру својих послова:
– обезбеђује непосредну сарадњу с наставницима и стручним сарадницима који остварују наставу у одељењу и усклађује њихов рад;
– остварује сталан увид у рад и владање ученика одељења у Школи и ван ње;
– разматра проблеме ученика приликом савлађивања наставних садржаја из појединих предмета и изналази могућности за побољшање успеха ученика;
– остварује увид у социјалне и породичне прилике ученика и обезбеђује сталну сарадњу с родитељима;
– сазива родитељске састанке и њима руководи;
– организује рад одељењске заједнице;
– прати остваривање наставног плана и програма у одељењу и посебно прати оцењивање ученика;
– прати похађање наставе од стране ученика и правда изостанке;
– изриче похвале и награде ученика из своје надлежности;
– обавештава ученике о правилима понашања у Школи;
– води школску евиденцију;
– обавештава ученике о правилима понашања у Школи;
– потписује и издаје ђачке књижице, дипломе и сведочанства;
– руководи радом Одељењског већа, потписује његове одлуке и води записник;
– стара се о остваривању ваннаставних активности;
– обезбеђује услове за припрему ученика за такмичења;
– учествује у припремама предлога екскурзија ученика, води екскурзије и стара се о безбедности и дисциплини ученика на екскурзијама;
– изриче васпитне мере: опомену и укор одељењског старешине;
– предлаже Одељењском већу оцене из владања;
– износи предлоге и жалбе ученика пред органе Школе;
– обавештава родитеље о дисциплинским прекршајима и поступку који се води према ученику и доставља им одлуке о изреченим дисциплинским мерама;
– обавља и друге послове који су му поверени одлуком директора или утврђени општим актима Школе.
Одељењски старешина дужан је да на почетку школске године уради оперативни план рада одељења и преда га директору Школе.
План рада обухвата рад на остваривању утврђених планова по месецима, полугодишту и за целу школску годину.

5/3 Стручно веће за разредну наставу
Члан 96.
Стручно веће за разредну наставу чине сви наставници који остварују наставу у првом циклусу образовања и васпитања. Наставник који остварује образовно-васпитни рад у продуженом боравку учествује у раду Стручног већа за разредну наставу, без права одлучивања. 
За свој рад Стручно веће за разредну наставу одговара Наставничком већу.

5/4 Стручно веће за области предмета
Члан 97.
Стручно веће за области предмета чине наставници који изводе наставу из групе сродних предмета. 
Састав стручног већа за области предмета утврђује Наставничко веће најкасније до 20. августа текуће године за наредну школску годину.
Радом стручног већа руководи председник стручног већа кога за сваку школску годину одређује Наставничко веће Школе.
Седнице стручног већа сазивају се по потреби, а најмање једанпут месечно, о чему се води записник.
Стручно веће може одлучивати уколико седници присуствује већина чланова већа.
Одлуке стручног већа доносе се већином гласова укупног броја чланова.
У Школи постоје следећа стручна већа, за:
– стране језике;
– друштвене науке;
– природне науке итд.
Стручно веће за област предмета:
– доноси Годишњи план рада;
– разрађује критеријуме оцењивања и ради на уједначавању критеријума оцењивања и развијању различитих модела и техника оцењивања;
– усклађује индивидуалне планове рада наставника;
– анализира успех ученика из појединих предмета и предузима мере за пружање помоћи ученицима који заостају у раду, као и стимулисање ученика који брже напредују;
– утврђује тематске садржаје допунског, додатног, индивидуалног рада и слободних активности и анализира резултате тог рада;
– размењује искуства о примени савремених метода и облика рада с наставницима из других сродних школа;
– обавља и друге послове који су му поверени одлуком директора или утврђени општим актима Школе.
Стручно веће сачињава извештај о свом раду који је саставни део Годишњег извештаја о раду Школе.

5/5 Стручни актив за развојно планирање
Члан 98.
Стручни актив за развојно планирање чине представници наставника, стручних сарадника, јединице локалне самоуправе, ученичког парламента и Савета родитеља.
Чланове стручног актива за развојно планирање именује Школски одбор. 
Стручни актив за развојно планирање има пет чланова.
Одлуком о именовању чланова Стручног актива за развојно планирање Школски одбор одређује и председника из реда именованих чланова.
Стручни актив за развојно планирање утврђује Предлог развојног плана Школе за период од три до пет година, доставља га Школском одбору на усвајање и прати његово остваривање.
Стручни актив за развојно планирање заузима ставове о одређеним темама доношењем закључака.
Стручни актив за развојно планирање утврђује: степен повезивања интересних група у даљем планирању, приоритете развоја Школе, степен достигнутог нивоа развоја Школе у односу на усвојени план развоја Школе и сачињава План рада за развојно планирање за наредну школску годину.
Стручни актив за развојно планирање сачињава извештај о свом раду који је саставни део Годишњег извештаја о раду Школе.

5/6 Стручни актив за развој Школског програма
Члан 99.
Стручни актив за развој Школског програма чине представници наставника и стручних сарадника. Чланове Стручног актива за развој Школског програма именује Наставничко веће. 
Стручни актив за развој Школског програма: учествује у изради Школског програма, процењује и вреднује постигнуте резултате у односу на дефинисане циљеве и задатке, учествује у унапређивању Школског програма и обавља и друге послове по налогу директора и Наставничког већа.
Стручни актив за развој школског програма има пет чланова, од којих се три именују из реда наставника, а два из реда стручних сарадника.
Председник Стручног актива за развој Школског програма јесте наставник кога именује Наставничко веће.
Сви чланови Стручног актива за развој Школског програма одговорни су за свој рад директору и Наставничком већу.
Мандат члановима Стручног актива за развој Школског програма траје до доношења новог наставног програма.
Стручни актив за развој Школског програма сачињава извештај о свом раду који је саставни део Годишњег извештаја о раду Школе.

5/7 Тимови
Члан 100.
У Школи директор образује следеће тимове: 
1) Тим за инклузивно образовање; 
2) Тим за заштиту од дискриминације, насиља, злостављања и занемаривања; 
3) Тим за самовредновање; 
4) Тим за обезбеђивање квалитета и развој Школе; 
5) Тим за развој међупредметних компетенција и предузетништва; 
6) Тим за професионални развој; 
7) друге тимове за остваривање одређеног задатка, програма или пројекта. 
Тим чине представници запослених, родитеља, односно других законских заступника, ученичког парламента, јединице локалне самоуправе, односно стручњака за поједина питања. 

5/8 Педагошки колегијум
Члан 101.
Педагошки колегијум чине председници стручних већа и стручних актива, координатори стручних тимова и стручни сарадници. 
Педагошки колегијум разматра питања и даје мишљења у вези са пословима директора Школе, и то: 
1) планира и организује остваривање програма образовања и васпитања и свих активности Школе; 
2) одговоран је за обезбеђивање квалитета, самовредновање, стварање услова за спровођење спољашњег вредновања, остваривање стандарда постигнућа и унапређивање квалитета образовно-васпитног рада; 
3) одговоран је за остваривање Развојног плана Школе; 
4) сарађује са органима јединице локалне самоуправе, организацијама и удружењима; 
5) пружа подршку у стварању амбијента за остваривање предузетничког образовања и предузетничких активности ученика; 
6) организује и врши инструктивно-педагошки увид и прати квалитет образовно-васпитног рада и предузима мере за унапређивање и усавршавање рада наставника, васпитача и стручних сарадника.
Наставничким већем и Педагошким колегијумом председава и руководи директор односно помоћник директора, а Одељењским већем одељењски старешина. 
Седницама стручних органа Школе могу да присуствују представници ученичког парламента, без права одлучивања. 

6.СЕКРЕТАР ШКОЛЕ
Члан 102.
Правне послове у установи обавља секретар. 
Секретар мора да има образовање из области правних наука у складу са чланом 140. став 1. закона, савладан програм обуке и дозволу за рад секретара (у даљем тексту: лиценца за секретара). 
Секретар се уводи у посао и оспособљава за самосталан рад савладавањем програма за увођење у посао и полагањем испита за лиценцу секретара. Секретару – приправнику директор одређуjе ментора са листе секретара установа коjу утврди школска управа. 
Секретар jе дужан да у року од две године од дана заснивања радног односа положи испит за лиценцу за секретара. 
Трошкове полагања испита из става 4. члана сноси установа. 
Министарство издаjе лиценцу за секретара. 
Секретару коjи не положи испит за лиценцу за секретара у року из става 4. овог члана престаjе радни однос. 
Секретар коjи има положен стручни испит за секретара, правосудни или стручни испит за запослене у органима државне управе или државни стручни испит, сматра се да има лиценцу за секретара. 
Лиценца за секретара одузима се секретару коjи jе осуђен правоснажном пресудом за повреду забране из чл. 110–113. закона, за кривично дело или привредни преступ у вршењу дужности. 
Ближе услове за рад секретара, стандарде компетенциjа и програме обука, стално стручно усавршавање, припрема кандидата за полагање испита за лиценцу секретара, програм испита за лиценцу секретара, начин и програм увођења у посао, начин, поступак и рок за приjаву полагања испита, састав и начин рада комисиjе Министарства, односно надлежног органа аутономне покраjине пред коjом се полаже испит, садржаj и образац лиценце за секретара, начин вођења регистра издатих лиценци за секретара, накнаде за рад чланова комисиjе и остала и друга питања у вези са радом секретара установе, прописуjе министар.

Послови секретара 
Члан 103. 
Секретар Школе обавља следеће послове: 
1) стара се о законитом раду Школе, указуjе директору и Школском одбору на неправилности у раду Школе;
2) обавља управне послове у Школи;
3) израђуjе опште и поjединачне правне акте Школе;
4) обавља правне послове за потребе Школе;
5) израђуjе уговоре коjе закључуjе Школа;
6) правне послове у вези са статусним променама у Школи;
7) правне послове у вези са уписом ученика;
8) правне послове у вези са jавним набавкама у сарадњи са финансиjском службом Школе;
9) пружа стручну помоћ у вези са избором органа управљања у Школи;
10) пружа стручну подршку и координира рад комисиjе за избор директора Школе;
11) прати прописе и о томе информише запослене;
12) друге правне послове по налогу директора.
Школа jе дужна да обезбеди секретару приступ jединственоj информационоj бази правних прописа. 
Секретар не може бити именован за лице за јавне набавке али може бити распоређен на радно место лица за јавне набавке уколико испуњава услове за то радно место у складу са Законом о јавним набавкама и уколико је то радно место прописано Правилником о организацији и систематизацији радних места. 
Секретар који испуњава услове за послове лица за јавне набавке у складу са Законом о јавним набавкама, може обављати те послове ван радног времена на основу уговора о делу или уговора о ауторским правима.

7.УЧЕНИЦИ
1/1 Упис 
Члан 104.
Уписом у први разред дете стиче својство ученика. 
У први разред основне школе уписује се свако дете које до почетка школске године има најмање шест и по, а највише седам и по година. 
Изузетно, када је то у најбољем интересу детета, детету се може одложити упис за годину дана од стране школе, а на основу мишљења интерресорне комисије које садржи доказе о потреби одлагања и предлог мера додатне образовне, здравствене или социјалне подршке детету у периоду до поласка у школу. 
Уз документацију потребну за упис, родитељ доставља и доказ о здравственом прегледу детета. 
Деца из осетљивих друштвених група могу да се упишу у школу, без доказа о пребивалишту родитеља и потребне документације, а са достављеним доказом о здравственом прегледу детета. 
Испитивање детета уписаног у школу врше психолог односно педагог Школе на матерњем језику детета, применом стандардних поступака и инструмената, препоручених од надлежног завода, односно овлашћене стручне организације. Ако не постоји могућност да се испитивање детета врши на матерњем језику, Школа ангажује преводиоца на предлог националног савета националне мањине. 
Испитивање деце са моторичким и чулним сметњама врши се уз примену облика испитивања на који дете може оптимално да одговори. 
У поступку испитивања детета уписаног у школу, Школа може да утврди потребу за доношењем индивидуалног образовног плана или потребу за пружањем додатне подршке у образовању. Ако додатна подршка захтева финансијска средства, Школа упућује писани захтев оснивачу по прибављеном мишљењу интерресорне комисије. 
Дете старости од шест до шест и по година уписује се у први разред након провере спремности за полазак у школу. Школа је дужна да организује проверу спремности. 
Проверу спремности детета врши психолог односно педагог Школе применом стандардних поступака и инструмената, препоручених од надлежног завода, односно овлашћене стручне организације. 
У поступку провере спремности, а на основу мишљења психолога односно педагога, Школа може да препоручи: 
1) упис детета у први разред; 
2) упис детета у Школу након годину дана, уз похађање припремног предшколског програма. 
Родитељ, односно други законски заступник детета, коме је препоручен упис детета у школу након годину дана, може да поднесе захтев комисији Школе за поновно утврђивање спремности за упис у школу у року од осам дана од дана добијања препоруке Школе из става 12. овог члана. Комисију чине: психолог, педагог, наставник разредне наставе и педијатар детета. 
Комисија Школе, применом стандардних поступака и инструмената, може да одобри упис детета или да потврди упис детета у школу након годину дана, о чему одлуку доноси у року од 15 дана од дана пријема захтева из става 13. овог члана. Одлука комисије је коначна. 
Ако дете старије од седам и по година због болести или других разлога није уписано у први разред, може да се упише у први или одговарајући разред на основу претходне провере знања. 
Претходну проверу знања обавља тим састављен од наставника разредне наставе, односно предметне наставе, педагога и психолога школе уважаваjући стандарде образовних постигнућа и ценећи наjбољи интерес ученика. Школа је дужна да упише свако дете са подручја Школе. 
Школа може да упише и дете са подручја друге школе, на захтев родитеља, у складу са просторним и кадровским могућностима Школе, у складу са Законом.
Ученик који је поднео захтев за признавање стране школске исправе може да буде условно уписан у наредни разред уколико поступак није окончан до почетка школске године.
У случају из претходног става овог члана Школа је дужна да ученика одмах укључи у одговарајући разред. 
Члан 105.
Школа је дужна да обавести родитеља, односно другог законског заступника и јединицу локалне самоуправе о детету које није уписано у први разред, најкасније 15 дана пре почетка школске године. 
Школа је дужна да обавести родитеља, односно другог законског заступника о ученику који нередовно похађа или је престао да похађа наставу, најкасније два дана од дана престанка похађања наставе. 
Ако родитељ, односно други законски заступник по приjему обавештења из става 2. овога члана не обезбеди да у року од три дана ученик настави редовно да похађа наставу или не обавести школу о разлозима изостаjања ученика, школа одмах обавештава jединицу локалне самоуправе и надлежну установу социjалне заштите. Упис у школу за образовање ученика са сметњама у развоју и инвалидитетом
Члан 106.
У школу за образовање ученика са сметњама у развоју дете односно ученик уписује се на основу мишљења интерресорне комисије за процену потреба за пружањем додатне образовне, здравствене или социјалне подршке, уз сагласност родитеља, односно другог законског заступника. 

7/2 Време проведено у школи
Члан 107.
Време проведено у Школи изражено је у сатима и обухвата часове обавезних предмета, изборних програма и време проведено у активностима, што је прописано Законом и планом и програмом наставе и учења, а садржано у школском програму и у функцији је развоја способности, интересовања и креативности ученика. 
Ученик у првом циклусу има обавезне предмете, изборне програме и активности до 20 сати недељно. 
Ученик у другом циклусу има обавезне предмете, изборне програме и активности до 25 сати недељно. 
У недељни број сати из ст. 2-4. овог члана не урачунава се трајање часова допунске и додатне наставе.

7/3 Распоред и трајање часа 
Члан 108.
Школа, у складу са планом и програмом наставе и учења, врши распоред обавезних предмета, изборних програма и активности, односно утврђује распоред часова. 
Распоред часова може да се мења у току наставне године. 
Час наставе траје 45 минута. 
Изузетно, час наставе може да траје дуже или краће од 45 минута, у складу са планом и програмом наставе и учења. 
Трајање часа наставе може да се прилагоди посебним условима у којима се остварује образовно-васпитни рад у одређеном временском периоду, уз сагласност Министарства.
7/4 Оцењивање
Члан 109.
Оцењивање је саставни део процеса наставе и учења којим се обезбеђује стално праћење остваривања прописаних исхода и стандарда постигнућа и ангажовања ученика у току савладавања програма обавезних предмета. 
Наставник је дужан да редовно оцењује ученике, у складу са Законом. 
Праћење развоја, напредовања и постигнућа ученика обавља се формативним и сумативним оцењивањем. 
Ученик коме је, услед социјалне ускраћености, сметњи у развоју, инвалидитета, тешкоћа у учењу и других разлога, потребна додатна подршка у образовању и васпитању, оцењује се на основу ангажовања и степена остварености циљева и стандарда постигнућа у току савладавања ИОП-а 1, и то на начин који узима у обзир његове језичке, моторичке и чулне могућности. 
Уколико ученик стиче образовање и васпитање по ИОП-у 2, оцењује се на основу ангажовања и степена остварености прилагођених циљева и исхода, у складу са ИОП-ом 2. 
Ученик са изузетним способностим,а који стиче образовање и васпитање на прилагођен и обогаћен начин, применом индивидуалног образовног плана, оцењује се на основу праћења остваривања прописаних исхода и стандарда постигнућа и ангажовања. 
Ученику се не може умањити оцена из обавезног предмета због непримереног понашања.

7/5 Успех ученика и оцена
Члан 110.
Ученик се оцењуjе из обавезног предмета, изборног програма и активности и из владања, описном и броjчаном оценом, у складу са законом. 
Оцена jе jавна и саопштава се ученику са образложењем. 
У првом разреду основног образовања и васпитања ученик се из обавезног предмета, изборних програма и активности оцењуjе описном оценом. 
Од другог до осмог разреда ученик се из обавезног предмета, изборних програма и активности оцењуjе описно и броjчано. 
Броjчана оцена из обавезног предмета jе: одличан (5), врло добар (4), добар (3), довољан (2) и недовољан (1). Оцена недовољан (1) jе непрелазна. 
Успех ученика из изборних програма и активности оцењуjе се описно и то: истиче се, добар и задовољава, осим из изборног програма други страни jезик коjи се оцењуjе броjчано и то броjчаном оценом из става 5. овог члана. 
Ученик се оцењуjе наjмање четири пута у полугодишту, а ако jе недељни фонд часова обавезног предмета, изборног програма и активности jедан час – наjмање два пута у полугодишту. Закључна оцена из обавезног предмета утврђуjе се на краjу првог и другог полугодишта. 
Закључна оцена из обавезног предмета за ученика првог разреда jе описна и исказуjе се као напредовање ученика у остваривању исхода, ангажовање и препорука. 
У првом разреду закључне оцене из обавезних предмета и из изборних програма и активности уносе се у ђачку књижицу и ученик прелази у наредни разред. 
Закључна оцена из обавезног предмета за ученика од другог до осмог разреда jе броjчана. 
Закључна оцена из изборних програма и активности jе описна и то: истиче се, добар и задовољава и не утиче на општи успех ученика, осим из изборног програма други страни jезик коjи се оцењуjе броjчано и закључна оцена утиче на општи успех ученика. 
На основу праћења и вредновања током наставне године закључну оцену из обавезног предмета, изборног програма и активности утврђуjе одељењско веће коjе чине наставници коjи предаjу ученику на предлог наставника, а оцену из владања на предлог одељењског старешине. 
У поступку предлагања закључне оцене наставник разредне наставе, односно предметни наставник узима у обзир целокупно залагање и постигнућа ученика у току образовно-васпитног рада и то: успех ученика постигнут на такмичењима, награде, похвале и дипломе, наступе на културним и спортским манифестациjама у школи и ван школе, радове ученика обjављене у школском листу и другим листовима и часописима, радове на изложбама, конкурсима и сл. 
Ученику коjи ниjе оцењен наjмање четири пута из обавезног предмета и изборног програма други страни jезик у току полугодишта, односно наjмање два пута у току полугодишта уколико jе недељни фонд обавезног предмета, изборног програма и активности jедан час, не може да се утврди закључна оцена. 
Ученика коjи редовно похађа наставу и извршава школске обавезе, а нема прописани броj оцена у полугодишту, наставник jе дужан да оцени на посебно организованом часу у току траjања полугодишта уз присуство одељењског старешине, педагога или психолога. 
Ако наставник из било коjих разлога ниjе у могућности да организуjе час из става 16. овог члана, школа jе дужна да обезбеди одговараjућу стручну замену. 
Одељењски старешина jе у обавези да редовно прати оцењивање ученика и указуjе наставницима на броj прописаних оцена коjе ученик треба да има у полугодишту ради утврђивања закључне оцене. 
Када обавезни предмет садржи модуле, закључна оцена се изводи на основу позитивних оцена свих модула у оквиру предмета. 

7/6 Општи успех ученика
Члан 111.
Општи успех ученика од другог до осмог разреда утврђуjе се на краjу првог и другог полугодишта на основу аритметичке средине закључних прелазних броjчаних оцена из обавезних предмета и из изборног програма други страни jезик, као и оцене из владања почев од другог разреда.
Општи успех ученика упућених на разредни, односно поправни испит утврђуjе се након обављеног разредног, односно поправног испита, а наjкасниjе до 31. августа текуће школске године. Ученик jе постигао општи успех: 

1) одличан – ако има средњу оцену наjмање 4,50; 
2) врло добар – ако има средњу оцену од 3,50 закључно са 4,49; 
3) добар – ако има средњу оцену од 2,50 закључно са 3,49; 
4) довољан успех – ако има средњу оцену до 2,49. 
Ученик ниjе са успехом завршио разред, односно има недовољан успех уколико има више од две недовољне оцене, осим оцене из владања или ниjе положио поправни испит, осим ученика другог и трећег разреда основне школе коjи се преводи у наредни разред, у складу са Законом. 

7/7 Оцењивање владања ученика
Члан 112.

Владање ученика у првом разреду основног образовања и васпитања оцењуjе се описно у току и на краjу полугодишта.
Закључна оцена из владања ученика из става 1. овог члана jесте: примерно; врло добро; добро; задовољаваjуће и незадовољаваjуће и не утиче на општи успех ученика. 
Владање ученика од другог до осмог разреда основног образовања и васпитања оцењуjе се броjчано у току и на краjу полугодишта. Оцена из владања jесте броjчана, и то: примерно (5), врло добро (4), добро (3), задовољаваjуће (2) и незадовољаваjуће (1), и утиче на општи успех ученика. 
Приликом оцењивања владања сагледава се понашање ученика у целини, имаjући при том у виду и ангажовање ученика у активностима изван наставе у складу са школским програмом (слободне активности, ученичка задруга, заштита животне средине, заштита од насиља, злостављања и занемаривања и програми превенциjе других облика ризичног понашања, културна активност школе). 
На оцену из владања не утичу оцене из обавезног предмета, изборних програма и активности. 
Закључну оцену из владања на предлог одељењског старешине утврђуjе одељењско веће. 

7/8  Додатна подршка у образовању и васпитању

Ученику коме је услед социјалне ускраћености, сметњи у развоју, инвалидитета, тешкоћа у учењу, ризика од раног напуштања школовања и других разлога потребна додатна подршка у образовању и васпитању, Школа обезбеђује отклањање физичких и комуникацијских препрека, прилагођавање начина остваривања школског програма и израду, доношење и остваривање индивидуалног образовног плана, у складу са Законом.

7/9  Индивидуални образовни план 
Члан 114. 
Ученику коме је услед социјалне ускраћености, сметњи у развоју, инвалидитета, тешкоћа у учењу, ризика од раног напуштања школовања и других разлога потребна додатна подршка у образовању и васпитању, установа обезбеђује отклањање физичких и комуникацијских препрека, прилагођавање начина остваривања школског програма и израду, доношење и остваривање индивидуалног образовног плана.
Ученику који постиже резултате који превазилазе очекивани ниво образовних постигнућа, установа обезбеђује прилагођавање начина остваривања школског програма и израду, доношење и остваривање индивидуалног образовног плана.
Индивидуални образовни план (у даљем тексту: ИОП) је посебан акт, који има за циљ оптимални развој детета и ученика и остваривање исхода образовања и васпитања, у складу са прописаним циљевима и принципима, односно задовољавања образовно-васпитних потреба детета и ученика.
ИОП израђује тим за додатну подршку детету, односно ученику у сарадњи са родитељем, односно другим законским заступником, на основу претходно остварених, евидентираних и вреднованих мера индивидуализације и израђеног педагошког профила детета, ученика и одраслог, а остварује се након сагласности родитеља, односно другог законског заступника. 
Ако родитељ, односно други законски заступник, не оправда своје одбијање да учествује у изради или давању сагласности на ИОП, установа је дужна да о томе обавести надлежну установу социјалне заштите у циљу заштите најбољег интереса детета, односно ученика. 
Врсте ИОП-а јесу:
1) ИОП1 – прилагођавање начина рада и услова у којима се изводи образовно-васпитни рад; учење језика на коме се одвија образовно-васпитни рад;
2) ИОП2 – прилагођавање циљева садржаја и начина остваривања програма наставе и учења и исхода образовно-васпитног рада;
3) ИОП3 – проширивање и продубљивање садржаја образовно-васпитног рада за ученика са изузетним способностима.
ИОП доноси педагошки колегијум установе на предлог тима за инклузивно образовање, односно тима за пружање додатне подршке детету и ученику.
Тим за пружање додатне подршке ученику у школи чини наставник разредне наставе, односно наставник предметне наставе, одељењски старешина, стручни сарадник, родитељ, односно други законски заступник, а у складу са потребама ученика и педагошки асистент, односно лични пратилац ученика, на предлог родитеља, односно другог законског заступника.
Доношењу ИОП-а 2 претходи доношење, примена и вредновање ИОП-а 1, а обавезно је прибављање мишљења интерресорне комисије за процену потреба за додатном образовном, здравственом и социјалном подршком детету и ученику.
Мишљење интерресорне комисије за процену потреба за додатном образовном, здравственом и социјалном подршком ученику, може да предвиди и измену плана наставе и учења.
У првој години рада по ИОП-у, ИОП се вреднује тромесечно, а у свакој наредној години два пута у току радне, односно школске године.
Спровођење ИОП-а прати Министарство, у складу са овим законом.
Податак да је образовање стечено у складу са ставом 6. тач. 2) и 3) овог члана уноси се у одговарајући део обрасца јавне исправе.
Ближе упутство за остваривање ИОП-а, његову примену и вредновање доноси министар.

7/10 Ослобађање од наставе
Члан 115.
Ученик може бити, привремено или за одређену школску годину, ослобођен од практичног дела наставе физичког и здравственог васпитања, у целини или делимично. 
Директор доноси одлуку о ослобађању ученика од практичног дела наставе физичког и здравственог васпитања на основу предлога изабраног лекара. 
Ученик који је ослобођен практичног дела наставе физичког и здравственог васпитања оцењује се на основу теоријских знања, у складу са програмом предмета. 
Изузетно, ученик може да буде ослобођен наставе страног језика за одређену школску годину и одређени разред на основу одговарајућег уверења о положеном испиту из страног језика, издатом од стране Школе, у складу са Законом.

7/11 Похваљивање и награђивање ученика
Члан 116.
Ученик који се истиче у учењу и владању похваљује се или награђује.
Правилником о похваљивању и награђивању ученика Школе одређују се услови и начин за додељивање похвала и награда, као и за избор ученика генерације. 
У току школовања ученику се додељује диплома или награда за изузетан општи успех, односно диплома за изузетан успех из појединих наставних предмета и изузетног постигнућа у било којој области рада Школе.
Врсте диплома, односно награда и ближе услове за њихово додељивање прописује министар. 

7/12 Брже напредовање ученика
Члан 117.
Ученик који се истиче знањем и способностима може да заврши Школу у року краћем од осам година.
У току једне школске године ученик може да заврши два разреда.
Наставничко веће утврђује испуњеност услова за брже напредовање ученика.
Услове и поступак напредовања ученика прописује министар. 

7/13 Ученички парламент
Члан 118.
У последња два разреда Школе организује се Ученички парламент (у даљем тексту: парламент) ради: 
1) давања мишљења и предлога стручним органима, Школском одбору, Савету родитеља и директору о: правилима понашања у Школи, мерама безбедности ученика, годишњем плану рада, школском развојном плану, школском програму, начину уређивања школског простора, избору уџбеника, слободним активностима, учешћу на спортским и другим такмичењима и организацији свих манифестација ученика у Школи и ван ње и другим питањима од значаја за њихово образовање; 
2) разматрања односа и сарадње ученика и наставника, васпитача или стручног сарадника и атмосфере у Школи; 
3) обавештавања ученика о питањима од посебног значаја за њихово школовање и о активностима ученичког парламента; 
4) активног учешћа у процесу планирања развоја Школе и у самовредновању Школе; 
5) предлагања чланова стручног актива за развојно планирање и тима за превенцију вршњачког насиља из реда ученика. 
Парламент чине по два представника сваког одељења седмог и осмог разреда у Школи. 
Чланове парламента бирају ученици одељењске заједнице сваке школске године. Чланови парламента бирају председника. 
Парламент бира два представника ученика који учествују у раду Школског одбора, без права одлучивања. 
Ученички парламент има пословник о раду. 
Програм рада парламента саставни је део Годишњег плана рада Школе. 
Ученички парламенти школа могу да се удруже у заједницу ученичких парламената, као и да сарађују са удружењима и организацијама које се баве заштитом и унапређењем права ученика. 

712 Превоз и исхрана
Члан 118.
Ученик који је настањен на удаљености већој од четири километра од седишта Школе, има право на бесплатан превоз.
Ученик има право на бесплатан превоз и у случају када похађа школу на територији друге јединице локалне самоуправе, ако је та школа на удаљености већој од четири километра и најближа је месту пребивалишта ученика.
Ученик са сметњама у развоју и инвалидитетом има право на бесплатан превоз, без обзира на удаљеност његовог пребивалишта од Школе.
Школа у оквиру школског објекта, у сарадњи са Саветом родитеља Школе, организује исхрану за ученике.
Школа, у договору са јединицом локалне самоуправе и донаторима, може да обезбеди за све ученике бесплатну исхрану, у целини или делимично.
Средства за виши квалитет образовања, која Школа остварује по основу учешћа родитеља, односно другог законског заступника, јединице локалне самоуправе, донатора, спонзора, проширене делатности и ученичке задруге, дужна је приоритетно да користи за исхрану и помоћ ученика. 

8 ИСПИТИ
Члан 119.
Успех ученика оцењуjе се и на испиту. 
У школи се полажу поправни, разредни, завршни испит, испит из страног jезика и други испити. 
Испити из става 2. овог члана, осим завршног испита, полажу се пред испитном комисиjом од три члана од коjих су наjмање два стручна за предмет. 
Испитну комисиjу образуjе директор школе. 
Ако школа нема потребан броj стручних лица за одговараjући предмет ангажуjе се стручно лице из друге школе. 
Ученик основне музичке, односно балетске школе полаже: приjемни испит за утврђивање музичке, односно балетске способности, контролни, годишњи, разредни и поправни испит, у складу са  планом и програмом наставе и учења. 
Начин и време полагања разредних, поправних испита, испита из страног jезика и других испита уређуjе се општим актом школе. 

8/1 Разредни испит
Члан 120.
Разредни испит полаже ученик коjи ниjе оцењен из jедног или више предмета, изборног програма или активности. 
Ученик може бити неоцењен из обавезног предмета, изборног програма и активности уколико ниjе похађао наставу више од трећине укупног годишњег броjа часова тог обавезног предмета, изборног програма и активности и уколико се оцењивањем утврди да ниjе достигао образовне стандарде на основном нивоу. 
Ученик коjи на разредном испиту добиjе jедну или две недовољне оцене, као и ученик коjи ниjе приступио полагању разредног испита из jедног или два обавезна предмета, изборног програма и активности полаже поправни испит. 
Ученик коjи на разредном испиту добиjе недовољну оцену из више од два обавезна предмета, укључуjући и изборни програм други страни jезик, или коjи не приступи полагању разредног испита из више од два обавезна предмета, изборног програма и активности, понавља разред, у складу са законом. 

8/2 Поправни испит
Члан 121.
Поправни испит полаже ученик од четвртог до осмог разреда коjи на краjу другог полугодишта има до две недовољне закључне броjчане оцене из обавезних предмета или из jедног обавезног предмета и изборног програма други страни jезик. 
Поправни испит полаже и ученик од другог до завршног разреда основног музичког и балетског образовања и васпитања коjи на краjу другог полугодишта има до две недовољне закључне броjчане оцене. 
Ученик коjи полаже поправни испит обавезан jе да похађа припремну наставу, коjу jе школа дужна да организуjе непосредно пре полагања поправног испита. 
Ученик коjи положи поправни испит завршава разред. 
Ученик осмог, односно завршног разреда коjи има више од две недовољне закључне броjчане оцене или не положи поправни испит не понавља разред, већ завршава започето образовање и васпитање у истоj школи полагањем испита из обавезног предмета, односно изборног програма други страни jезик из коjег има недовољну оцену, у складу са законом. 
Ученик осмог разреда основног образовања и васпитања коjи положи поправни испит, стиче право да полаже завршни испит у основном образовању и васпитању у прописаним роковима. 

8/3 Испит из страног језика
Члан 122.
Ученик може да полаже испит из страног jезика коjи ниjе изучавао у школи. 
Испит из става 1. овог члана полаже се по прописаном програму наставе и учења за одређени разред. 
Школа издаjе ученику уверење о положеном испиту. 
Испит из страног jезика може да се полаже и у другоj школи, коjа остваруjе програм тог jезика. 
Изузетно, ученику може да се призна уверење о положеном испиту из страног jезика као доказ о савладаности програма страног jезика за одређени разред, ако jе то у наjбољем интересу ученика, уколико jе ученик наставио стицање основношколског образовања у другоj школи, у коjоj се изучава други страни jезик у односу на школу у коjоj jе претходно стицао основношколско образовање и васпитање. 
Оцена о положеном испиту из страног jезика уноси се у прописану евиденциjу. 

8/4 Завршни испит
Члан 123.
Након завршеног осмог разреда ученик полаже завршни испит писаним путем – решавањем тестова. 
Завршни испит ученик осмог разреда полаже на jезику на коjем jе остваривао образовно-васпитни рад. 
Изузетно, завршни испит ученик осмог разреда, на захтев родитеља, може да полаже на другом jезику ако jе то у наjбољем интересу ученика. 
Програмом завршног испита одређуjу се наставни предмети из коjих ученик полаже завршни испит. 
Прилагођавање завршног испита за ученике коjима jе потребна додатна подршка врши се у складу са врстом потребне додатне подршке. 
Полагањем завршног испита ученик стиче право на упис у средњу школу, у складу са Законом и законом коjи уређуjе област средњег образовања и васпитања. 
Регуларност завршног испита обезбеђуjе директор. 
Резултати завршног испита служе школи за утврђивање квалитета рада наставника и школе, ослонац су за развоjно планирање и унапређивање свеукупног рада школе и служе Министарству за процену стања и напретка образовања у Републици Србиjи. 
На основу резултата завршног испита не врши се рангирање школа, али успешне школе коjе покажу изузетну педагошку вредност могу да се награде, а неуспешне се упозораваjу на потребу унапређивања свог рада. 

8/5 Приговор на оцењивање, оцену и испит 
Члан 124.
Ученик основног и средњег образовања и васпитања, његов родитељ, односно други законски заступник има право да поднесе:
1) приговор на оцену из обавезног предмета, изборног програма и активности и из владања у току школске године;
2) приговор на закључну оцену из обавезног предмета, изборног програма и активности и из владања на крају првог и другог полугодишта;
3) приговор на испит.
Приговор на оцену из обавезног предмета, изборног програма и активности и из владања у току школске године подноси се директору школе у року од три дана од саопштења оцене.
Приговор на закључну оцену из обавезног предмета, изборног програма и активности и из владања на крају првог и другог полугодишта подноси се директору школе у року од три дана од дана добијања ђачке књижице, односно сведочанства, осим за ученике завршних разреда у року од 24 сата.
Приговор на испит подноси се директору школе, у року од 24 сата од саопштавања оцене на испиту.
Директор школе, у сарадњи са стручним сарадницима и одељенским старешином, решењем одлучује о приговору из става 1. тачка 1) овог члана – на оцену из обавезног предмета, изборног програма и активности у току школске године, у року од три дана, уз претходно прибављену изјаву наставника, односно у року од 24 сата о приговору из става 1. тачка 2) овог члана – на закључну оцену из обавезног предмета, изборног програма и активности на крају првог и другог полугодишта и из става 1. тачка 3) овог члана – приговор на испит, уз претходно прибављене изјаве наставника. 
Директор је дужан да предметном наставнику на чију оцену у току школске године је уложен приговор, у року од три дана од дана доношења решења из става 5. овог члана достави решење.
Ако оцени да је приговор на оцену из обавезног предмета, изборног програма и активности основан и да оцена није јавно саопштена, образложена, односно да оцењивање није у складу са прописима, директор поништава оцену, појачава педагошко-инструктивни рад са наставником у установи и решењем образује комисију за проверу знања ученика, преглед и поновно оцењивање писменог или другог рада ученика. Комисија има три члана, од којих су два стручна за предмет, односно област предмета.
Уколико се утврди да закључна оцена није изведена у складу са прописима, директор поништава и враћа оцену одељењском већу на разматрање и закључивање. 
Ако директор и након поновног разматрања и закључивања од стране одељењског већа прописаног ставом 8. овог члана, утврди да закључна оцена из обавезног предмета, изборног програма и активности није изведена у складу са прописима или је приговор из других разлога основан, решењем поништава закључну оцену и упућује ученика на полагање испита. 
Наставник чија оцена је поништена упућује се и на стручно усавршавање за област оцењивања и комуникацијских вештина.
Уколико појачани педагошко-инструктивни рад у установи и стручно усавршавање наставника не дају позитиван резултат, директор је у обавези да захтева стручно педагошки надзор над радом наставника од стране просветног саветника.
Директор школе, у сарадњи са стручним сарадницима, решењем одлучује о приговору из става 1. тачка 1) овог члана – на оцену из владања у току школске године, у року од три дана, уз претходно прибављену изјаву одељењског старешине. 
Ако директор у сарадњи са стручним сарадницима оцени да је приговор на закључну оцену из владања основан и да оцењивање није изведено у складу са прописима, враћа оцену одељенском већу на разматрање и поновно одлучивање. . 
Ако утврди да је оцена на испиту изведена противно прописима, поништава испит и упућује ученика на поновно полагање испита. Испит се организује у року од три дана од дана подношења приговора.
Уколико школа нема потребан број стручних лица да образује комисију, ангажује стручно лице из друге школе.
Наставник чија оцена је оспорена или на чији је предлог утврђена закључна оцена, не може да буде члан комисије.
Када је поништен испит директор образује нову комисију у чијем саставу не могу да буду чланови комисије чији је испит поништен.
Оцена комисије је коначна.

8/6 Приговор на испите коjима се завршава ниво образовања 
Члан 125. 
Ученик основног образовања и васпитања, његов родитељ, односно други законски заступник има право да поднесе приговор на привремене резултате завршног испита на краjу основног образовања и васпитања. 
Приговор из става 1. овог члана подноси се школи у коjоj jе ученик полагао испит, у року од 24 сата од обjављивања привремених резултата испита. 
О приговору на привремени резултат на завршни испит на краjу основног образовања и васпитања, првостепена комисиjа одлучуjе у року од 24 часа од истека рока за подношење приговора. 
Ако ниjе задовољан одлуком комисиjе из става 3. овог члана, ученик, његов родитељ, односно други законски заступник има право да поднесе приговор другостепеноj комисиjи, у року од 24 часа од приjема одлуке комисиjе. 
Другостепена комисиjа одлучуjе о приговору из става 4. овог члана у року од 24 часа од истека рока за подношење приговора. 
Ако првостепена, односно другостепена комисија утврди да jе приговор основан, може изменити броj бодова на тесту. 
Одлука другостепене комисиjе jе коначна. 
Састав, начин образовања и рада првостепене и другостепене комисиjе уређуjу се у упутству за организациjу и спровођење испита коjе доноси министар, у складу са чланом 78. став 5. закона. 

9. ПРАВА, ОБАВЕЗЕ И ОДГОВОРНОСТ УЧЕНИКА
9/1 Права ученика 
Члан 126. 
Права ученика остварују се у складу са потврђеним међународним уговорима, Законом и другим законима. 
Школа, односно запослени у Школи дужни су да обезбеде остваривање права ученика, а нарочито право на: 
1) квалитетан образовно-васпитни рад који обезбеђује остваривање принципа и циљева, и то:
а) једнакост и доступност остваривања права на образовање и васпитање заснованог на социјалној правди и принципу једнаких шанси, без дискриминације; 
б) усмереност образовања и васпитања на ученика кроз разноврсне облике учења, наставе и оцењивања, којима се излази у сусрет различитим потребама ученика, развија мотивација за учење и подиже квалитет постигнућа; 
в) поштовање људских права и права сваког ученика и уважавање људског достојанства; образовање и васпитање у демократски уређеној и социјално одговорној установи, у којој се негују отвореност, сарадња, толеранција, свест о културној и цивилизацијској повезаности у свету, посвећеност основним моралним вредностима, вредностима правде, истине, солидарности, слободе, поштења и одговорности и у којој је осигурано пуно поштовање права детета, ученика и одраслог; 
г) висок квалитет образовања и васпитања за све; квалитетно и уравнотежено образовање и васпитање, засновано на тековинама и достигнућима савремене науке, примена достигнућа научних дисциплина важних за процес образовања и васпитања и прилагођених узрасним и личним образовним потребама сваког детета, ученика и одраслог; 
д) целоживотно учење, које укључује све облике учења и значи учествовање у различитим облицима образовних активности током живота, са циљем сталног унапређивања потребних личних, грађанских, друштвених и радних компетенција; 
ђ) образовање и васпитање засновано на компетенцијама, у складу са стратешким и функционалним оквиром за планирање и остваривање процеса образовања и васпитања, чиме се стварају услови и пружа подршка за развој свих компетенција; 
е) професионалне етике и компетентности која подразумева високу стручност наставника, васпитача, стручних сарадника, директора и секретара, стални професионални развој и висок ниво професионалне одговорности и етичности; 
ж) демократичност кроз укљученост свих учесника у систему образовања и васпитања у стварање и спровођење образовних политика, поштујући потребе и права, уз обавезе и одговорности; 
з) аутономија Школе кроз планирање и остваривање одговарајућих активности, програма и пројеката у циљу унапређивања квалитета образовања и васпитања, поштујући специфичности установе и локалне средине. 
2) уважавање личности; 
3) подршку за свестрани развој личности, подршку за посебно исказане таленте и њихову афирмацију; 
4) заштиту од дискриминације, насиља, злостављања и занемаривања; 
5) благовремену и потпуну информацију о питањима од значаја за образовање и васпитање; 
6) информације о правима и обавезама; 
7) учествовање у раду органа Школе, у складу са Законом; 
8) слободу удруживања у различите групе, клубове и организовање ученичког парламента; 
9) јавност и образложење оцене и подношење приговора на оцену и испит; 
10) покретање иницијативе за преиспитивање одговорности учесника у образовно-васпитном процесу, уколико права из става 2. тач. 1)-9) овог члана нису остварена; 
11) заштиту и правично поступање Школе према ученику; 
12) друга права у области образовања и васпитања, у складу са Законом. 
Ученик, родитељ, односно други законски заступник ученика може да поднесе писмену пријаву директору Школе у случају повреде права из става 2. овог члана или непримереног понашања запослених према ученику, у складу са овим статутом и посебним актом Школе, у року од осам дана од дана сазнања о повреди права. 
Запослени у Школи дужан је да одмах по сазнању, а најкасније наредног радног дана, поднесе писмену пријаву директору да је учињена повреда права ученика. 
Директор је дужан да пријаву из ст. 3. и 4. овог члана размотри и да, уз консултацију са учеником и родитељем, односно другим законским заступником ученика, као и запосленим, одлучи и предузме одговарајуће мере у року од осам дана од дана пријема пријаве. 

9/2 Обавезе ученика 
Члан 127. 
У остваривању својих права ученик не сме да угрожава друге у остваривању права. 
Ученик има обавезу да: 
1) редовно похађа наставу и извршава школске обавезе; 
2) поштује правила понашања у Школи, одлуке директора и органа Школе; 
3) ради на усвајању знања, вештина и ставова утврђених школским програмом, прати сопствени напредак и извештава о томе наставнике и родитеље, односно друге законске заступнике; 
4) не омета извођење наставе и не напушта час без претходног одобрења наставника; 
5) поштује личност других ученика, наставника и осталих запослених у Школи; 
6) чува имовину Школе и чистоћу и естетски изглед школских просторија; 
7) стара се о очувању животне средине и понаша у складу са правилима еколошке етике. 

9/3 Пријава Министарству ради заштите права детета и ученика 
Члан 128. 
Ученик, родитељ, односно други законски заступник ученика има право да поднесе пријаву Министарству уколико сматра да су му повређена права утврђена Законом, у случају: 
1) доношења или недоношења одлуке Школског одбора по поднетој пријави, приговору или жалби; 
2) ако је повређена забрана дискриминације, забрана насиља, злостављања и занемаривања, забрана понашања које вређа углед, част или достојанство, забрана страначког организовања и деловања; 
3) повреде права детета и ученика из члана 79. Закона о основама система образовања и васпитања. 
Пријаву из става 1. овог члана ученик, родитељ, односно други законски заступник ученика може да поднесе у року од осам дана од дана сазнања за повреду својих права. 
Ако оцени да је пријава из става 1. овог члана основана, Министарство ће у року од осам дана од дана пријема пријаве упозорити Школу на уочене неправилности и одредити јој рок од три дана од упозорења за отклањање уочене неправилности. 
Ако Школа не поступи по упозорењу из става 3. овог члана, Министарство ће предузети одговарајуће мере, у складу са Законом. 

9/4 Одговорност ученика 
Члан 129. 
Према ученику који врши повреду правила понашања у школи или не поштује одлуке директора и органа школе, неоправдано изостане са наставе пет часова, односно који својим понашањем угрожава друге у остваривању њихових права, као и у случају сумње да је починио тежу повреду обавезе ученика и повреду забране из чл. 18 – 20 овог Статута, школа уз учешће родитеља, односно другог законског заступника, појачава васпитни рад.
Васпитни рад из става 1. овог члана остварује се активностима: у оквиру одељењске заједнице, стручним радом одељењског старешине, педагога, психолога и посебних тимова. Када је неопходно, школа сарађује и са одговарајућим установама социјалне, односно здравствене заштите, ради одређивања и пружања подршке ученику у вези са променом његовог понашања. 
Одељењски старешина, заједно са стручним сарадницима, односно са тимом за заштиту од дискриминације, насиља, злостављања и занемаривања или тимом за инклузивно образовање, сачињава план појачаног васпитног рада који траје најкраће до окончања васпитно-дисциплинског поступка.
Одељењски старешина води посебну педагошку евиденцију о појачаном васпитном раду у коју се уносе подаци о: догађају, учесницима, временској динамици, предузетим активностима и мерама и оствареним резултатима тог рада.
Резултате појачаног васпитног рада, на основу заједничког извештаја одељенског старешине, стручних сарадника и тимова, директор, односно наставничко веће узима у обзир приликом изрицањa васпитно - дисциплинске мере.
Са учеником који ван простора школе, односно другог простора у коме школа остварује образовно-васпитни рад, учини повреду забране из чл. чл. 23 – 25 овог Статута, школа у складу са извештајем спољашње мреже заштите појачава васпитни рад, уз предузимање других активности у складу са прописима којима се уређују: критеријуми за препознавање облика дискриминације, поступање установе у случају сумње или утврђеног дискриминативног понашања и вређања угледа, части и достојанства личности, као и протокола поступања у одговору на насиље, злостављање и занемаривање. . 
Ученик може да одговара за лакшу повреду обавезе утврђену општим актом школе, за тежу повреду обавезе која је у време извршења била прописана овим законом и за повреду забране из чл. чл.18 – 20 овог Статута.

Теже повреде обавеза ученика су:
1) уништење, оштећење, скривање, изношење, преправка или дописивање података у евиденцији коју води школа или друга организација, односно орган;
2) преправка или дописивање података у јавној исправи коју издаје школа или орган, односно исправи коју изда друга организација;
3) уништење или крађа имовине школе, дома ученика или друге организације или органа у чијем објекту остварује право на смештај, исхрану и васпитни рад, привредног друштва, предузетника, ученика или запосленог;
4) поседовање, подстрекавање, помагање, давање другом ученику и употреба психоактивних супстанци, односно алкохола, дрога и никотинских производа; . 
5) уношење у школу или другу организацију оружја, пиротехничког средства или другог предмета којим може да угрози или повреди друго лице;
6) понашање ученика којим угрожава властиту безбедност или безбедност других ученика, наставника и запослених у школи, у школским и другим активностима које се остварују ван школе, а које школа организује и које доводи до њиховог физичког и психичког повређивања;
7) употреба мобилног телефона, електронског уређаја и другог средства у сврхе којима се угрожавају права других или у сврхе преваре у поступку оцењивања;
8) неоправдано изостајање са наставе и других облика образовно-васпитног рада више од 25 часова у току школске године, од чега више од 15 часова након писменог обавештавања родитеља, односно другог законског заступника од стране школе;
9) учестало чињење лакших повреда обавеза у току школске године, под условом да су предузете неопходне мере из става 1. овог члана ради корекције понашања ученика.
Школа је дужна да општим актом пропише употребу мобилног телефона, електронског уређаја и другог средства из става 8. тачка 7) овог члана. ( Измена Закона о о изменама и допунама Закона о основама система образовања и васпитања бр.92/2023)
За повреде из става 8. тач. 8) и 9) овог члана обавезна је поступност у изрицању мера.
Ученик, родитељ, односно други законски заступник одговара за материјалну штету коју ученик нанесе школи, намерно или из крајње непажње, у складу са законом.

9/5  Одговорност родитеља 
Члан 130. 
Родитељ, односно други законски заступник детета одговоран је:
1) за упис детета у предшколски припремни програм и упис детета у школу;
2) за редовно похађање наставе;
3) за редовно похађање припремне наставе;
4) да одмах, а најкасније у року од 48 сати од момента наступања спречености ученика да присуствује настави о томе обавести школу;
5) да правда изостанке ученика, најкасније у року од осам дана од дана престанка спречености ученика да присуствује настави одговарајућом лекарском или другом релевантном документацијом;
6) да на позив школе узме активно учешће у свим облицима васпитног рада са учеником (у реализацији оперативног плана заштите и плана појачаног васпитног рада); 
7) за повреду забране из чл. 110–112. закона учињену од стране ученика;
8) за теже повреде обавезе ученика из члана 83. закона;
9) да поштује правила установе.
Родитељ односно други законски заступник дужан је да надокнади материјалну штету коју ученик нанесе школи, намерно или из крајње непажње, у складу са законом.
Школа подноси захтев за покретање прекршајног поступка, односно кривичну пријаву надлежном јавном тужилаштву ради утврђивања одговорности родитеља, односно другог законског заступника из разлога прописаних ставом 1. овог члана. 

9/6 Васпитно-дисциплински поступак 
Члан 130.
За теже повреде обавеза ученика и за повреде забране из  члана 18- 20. овог Статута школа води васпитно-дисциплински поступак о којем обавештава родитеља, односно другог законског заступника ученика.
Одељењски старешина или друго лице које има сазнање о извршеној повреди обавештава директора школе да постоји основана сумња да је ученик извршио тежу повреду обавезе или повреду забране из члана 23. 24. и 25. овог Статута.
Лице из става 2. овог члана доставља директору податке о ученику, опис теже повреде обавезе ученика, односно забране, време, место и начин извршења повреде и одговарајуће доказе.

Члан 131.
За учињену тежу повреду обавезе ученика директор закључком покреће васпитно-дисциплински поступак најкасније у року од пет радних дана од дана сазнања.
Изузетно за учињене теже повреде обавеза ученика из члана 129. став 8. тач. 4) и 5) овог Статута, директор закључком покреће васпитно-дисциплински поступак одмах, а најкасније у року од два радна дана од дана сазнања, о чему одмах обавештава родитеља, односно другог законског заступника.
Члан 132.
За учињену повреду забране из чл.23 – 25. овог Статута директор закључком покреће поступак одмах, а најкасније у року од два радна дана од дана сазнања, о чему одмах, а најкасније наредног радног дана, обавештава родитеља, односно другог законског заступника.
Школа обавештава Министарство о повреди забране из чл.18 – 20. овог Статута у складу са прописима којима се уређују: 
•	критеријуми за препознавање облика дискриминације, 
•	поступање установе у случају сумње или утврђеног дискриминативног понашања и вређања угледа, части и достојанства личности, као и 
•	протокола поступања у одговору на насиље, злостављање и занемаривање.
Члан 133.
Директор школе води поступак и окончава га решењем.
У васпитно-дисциплинском поступку ученик, уз присуство родитеља, односно другог законског заступника, као и сви остали учесници и сведоци морају бити саслушани и дати писану изјаву.
Уколико се родитељ, односно други законски заступник ученика, који је уредно обавештен, не одазове да присуствује васпитно-дисциплинском поступку, директор школе поставља одмах, а најкасније наредног радног дана, психолога, односно педагога установе да у том поступку заступа интересе ученика, о чему одмах обавештава центар за социјални рад.
Члан 134.
Васпитно-дисциплински поступак окончава се доношењем решења у року од 30 дана од дана покретања.
Изузетно од става 1. овог члана, у случају учињене теже повреде обавеза ученика из члана 139. став 8. тач. 4) и 5) овог Статута и повреде забране, васпитно-дисциплински поступак окончава се доношењем решења у року од 20 дана од дана покретања.
Члан 135.
У васпитно дисциплинском поступку који је покренут за тежу повреду обавезе ученика из члана 139. став 8. тач. 4) и 5) овог Статута и повреду забране, ученик може бити удаљен из непосредног образовно-васпитног рада који обухвата обавезну наставу и остале облике образовно-васпитног рада.
Ученик може бити удаљен из непосредног образовно-васпитног рада и осталих облика образовно-васпитног рада најкраће пет радних дана, а најдуже до окончања васпитно-дисциплинског поступка.
Директор школе, након процене тима за заштиту од дискриминације, насиља, злостављања и занемаривања у складу са протоколом поступања у установи у одговору на насиље, злостављање и занемаривање и правилником о друштвено-корисном, односно хуманитарном раду, доноси решење о удаљењу ученика .
Током удаљења ученик, родитељ, односно други законски заступник је дужан да се информише о току наставног процеса и да садржаје програма наставе и учења прати уз употребу наставног материјала који је школа у обавези да достави ученику ради обезбеђивања континуитета у образовању.
Школа је дужна да о удаљењу ученика обавести надлежни центар за социјални рад ради заједничког деловања у реализацији појачаног васпитног рада.
Пре доношења решења о удаљењу морају се утврдити све чињенице које су од значаја за одлучивање.
Подаци о изреченим васпитним и васпитно-дисциплинским мерама морају бити унети у одговарајући део обрасца преводнице, односно исписнице, приликом превођења, односно уписивања ученика у другу основну, односно средњу школу у току школске године.

9/7 Васпитно-дисциплинске мере
Члан 135.

Васпитно-дисциплинске мере изричу се за тежу повреду обавезе из члана 139. став 8 и за учињену повреду забране из члана 18-22. овог Статута.
За тежу повреду обавеза ученика изриче се васпитно-дисциплинска мера – 
•	укор директора и 
•	укор Наставничког већа.
За учињену повреду забране из члана 18-20. овог Статута изриче се васпитно-дисциплинска мера – 
•	укор директора, 
•	укор Наставничког већа и 
•	премештај ученика од петог до осмог разреда у другу основну школу на основу одлуке Наставничког већа Школе, уз сагласност школе у коју прелази, а уз обавештавање родитеља односно другог законског заступника.
Мера из става 2. овог члана може да се изрекне ученику ако је Школа претходно предузела неопходне активности из члана 83. став 1. Закона о основама система образовања и васпитања . 
Када предузете неопходне активности доведу до позитивне промене понашања ученика, обуставиће се поступак, осим ако је учињеном повредом забране из чл. из члана 18-20. овог Статута озбиљно угрожен интегритет другог лица. 
Мера из става 2. овог члана изриче се ученику након спроведеног васпитно-дисциплинског поступка и утврђене одговорности. 
Члан 136.
Васпитно-дисциплинска мера укор директора Школе изриче се за следеће теже повреде обавеза ученика:
1). неоправдано изостајање с наставе и других облика образовно-васпитног рада са највише 25 часова, у току школске године, од чега мање од 15 часова након писменог обавештавања родитеља, односно другог законског заступника од стране Школе.
За неоправдано изостајање до са највише 25 часова добија се оцена из владања  задовољавајуће (2);
2) уништење, оштећење, скривање, изношење, преправка или дописивање података у евиденцији коју води Школа или друга организација односно орган; 
3) уношење у Школу или другу организацију оружја, пиротехничког средства или другог предмета којим може да угрози или повреди друго лице; 
4) уништење или крађа имовине Школе, привредног друштва, предузетника, ученика или запосленог. 
Васпитно-дисциплинска мера укор директора Школе изриче се писмено, на предлог одељењског старешине или Одељењског већа.
Васпитно-дисциплинска мера укор директора Школе уписује се у ђачку књижицу и дневник образовно-васпитног рада.
Након изрицања васпитне мере укор одељенског већа добија се оцена из владања задовољавајуће (2);
Члан 137.
Васпитно-дисциплинска мера укор Наставничког већа изриче се за следеће теже повреде обавеза ученика:
1). неоправдано изостајање с наставе и других облика образовно-васпитног рада са 26 и више часова., у току школске године, од чега мање од 15 часова након писменог обавештавања родитеља, односно другог законског заступника од стране Школе.
 За неоправдано изостајање са 26 и више часова добија се оцена из владања  незадовољавајуће (1).
2) преправка или дописивање података у јавној исправи коју издаје Школа или орган, односно исправи коју изда друга организација; 
3) поседовање, подстрекавање, помагање, давање другом ученику и употреба алкохола, дувана, наркотичког средства или психоактивне супстанце; 
4) понашање ученика којим угрожава властиту безбедност или безбедност других ученика, наставника и запослених у Школи, у школским и другим активностима које се остварују ван Школе, а које Школа организује, и које доводи до њиховог физичког и психичког повређивања; 
5) употреба мобилног телефона, електронског уређаја и другог средства у сврхе којима се угрожавају права других или у сврхе преваре у поступку оцењивања; 
6) неоправдано изостајање са наставе и других облика образовно-васпитног рада више од 25 часова у току школске године, од чега више од 15 часова након писменог обавештавања родитеља, односно другог законског заступника од стране Школе; 
7) учестало чињење лакших повреда обавеза у току школске године, под условом да су предузете неопходне мере из става 1. овог члана ради корекције понашања ученика;
8) повреду забране из из члана 23-25. овог Статута.
Васпитно-дисциплинска мера укор Наставничког већа изриче се писмено, на предлог одељењског старешине или Одељењског већа.
Васпитно-дисциплинска мера укор Наставничког већа уписује се у ђачку књижицу и дневник образовно-васпитног рада.
Након изрицања васпитне мере укор одељенског већа добија се оцена из владања незадовољавајуће (1).
Члан 138.
Васпитно-дисциплинска мера премештај ученика у другу школу изриче се за повреду забране из чл. из члана 18-20. овог Статута, ако је том повредом озбиљно угрожен интегритет другог лица. 
Премештај ученика од петог до осмог разреда у другу основну школу врши се на основу одлуке Наставничког већа Школе, уз сагласност школе у коју прелази, а уз обавештавање родитеља односно другог законског заступника.
Одлуком о премештају ученика у другу школу, Наставничко веће Школе ће одредити појачан васпитни рад према ученику активностима: у оквиру одељењске заједнице, стручним радом одељењског старешине, педагога, психолога, посебних тимова, а када је то неопходно, сарадњом са одговарајућим установама социјалне, односно здравствене заштите, у циљу дефинисања и пружања подршке ученику у вези са променом његовог понашања. 
Решење о премештају ученика из става 2. овог члана доноси директор Школе када предузете неопходне активности не доведу до позитивне промене понашања ученика.
Члан 139.
Школа, упоредо са изрицањем васпитне, односно васпитно-дисциплинске мере, одређује ученику и обавезу обављања друштвено-корисног, односно хуманитарног рада, који се одвија у просторијама Школе или ван просторија Школе, под надзором наставника, односно стручног сарадника. 
Друштвено-користан, односно хуманитарни рад из става 1. овог члана, Школа одређује ученику у складу са тежином учињене повреде, водећи рачуна о психофизичкој и здравственој способности, узрасту и достојанству ученика, о чему је дужна да одмах обавести родитеља, односно другог законског заступника. 
Ближе услове о начину, садржају, дужини, месту и времену обављања и другим питањима од значаја за обављање друштвено-корисног, односно хуманитарног рада из става 1. овог члана, прописује министар. 

9/8 Правна заштита ученика
Члан 140.
Ученик, његов родитељ, односно други законски заступник има право да поднесе жалбу Школском одбору на изречену васпитно-дисциплинску меру за извршену тежу повреду обавезе ученика или за повреду забране из члана 23 - 25. овог Статута и на решење о утврђеној материјалној одговорности ученика у року од осам дана од дана достављања решења о утврђеноj одговорности и изреченоj мери, односно о утврђеној материјалној одговорности.
Жалба одлаже извршење решења директора. 
Члан 141.
Школски одбор решава по жалби из члана 155. овог Статута у року од 15 дана од дана достављања жалбе од стране ученика, родитеља, односно другог законског заступника.

10. ЗАПОСЛЕНИ
10/1 Наставници и стручни сарадници 
Члан 142.
Наставу и друге облике образовно-васпитног рада у Школи остварује наставник. 
Наставу и друге облике образовно-васпитног рада у Школи за образовање ученика са сметњама у развоју и инвалидитетом може да остварује и дефектолог. 
Стручне послове у Школи обавља стручни сарадник: психолог, педагог и библиотекар. 
Зависно од потреба школе и програма који се остварује, додатну подршку и стручне послове може да обавља и социјални радник, дефектолог, логопед и андрагог. 
Стручне послове у школи за образовање ученика са сметњама у развоју и инвалидитетом обавља стручни сарадник: психолог, педагог, социјални радник, дефектолог, логопед, библиотекар и медијатекар. 

10/2 Сарадник, педагошки и андрагошки асистент, лични пратилац и помоћни наставник 
Члан 143.
Педагошки асистент пружа помоћ и додатну подршку групи деце и ученика у Школи, у складу са њиховим потребама, и помоћ запосленима у циљу унапређивања њиховог рада. 
Изузетно, образовно-васпитном раду може да присуствује и лични пратилац детета односно ученика, ради пружања помоћи детету односно ученику са сметњама у развоју и инвалидитетом, у складу са Законом. 
Лични пратилац доступан је детету са инвалидитетом, односно са сметњама у развоју, коме је потребна подршка за задовољавање основних потреба у свакодневном животу, у области кретања, одржавања личне хигијене, храњења, облачења и комуникације са другима, под условом да је укључено у установу до краја редовног школовања, укључујући завршетак средње школе. 
Андрагошки асистент пружа подршку одраслима за укључивање у систем образовања и помоћ запосленима у остваривању програма образовања. 
Послове припреме лабораторијских вежби, извођења и демонстрирања поступака, техничко-технолошке припреме, извођења дела практичне наставе и других послова, под непосредним руководством наставника обавља помоћни наставник. 

10/3 Услови за рад наставника и стручног сарадника
Члан 144.
У радни однос у Школи може да буде примљено лице, под условима прописаним законом и то ако: 
1) има одговараjуће образовање; 
2) има психичку, физичку и здравствену способност за рад са децом и ученицима; 
3) ниjе осуђивано правноснажном пресудом за кривично дело за коjе jе изречена безусловна казна затвора у траjању од наjмање три месеца, као и за кривична дела насиље у породици, одузимање малолетног лица, запуштање и злостављање малолетног лица или родоскврнуће, за кривична дела примање или давање мита; за кривична дела из групе кривичних дела против полне слободе, против правног саобраћаjа и против човечности и других добара заштићених међународним правом, без обзира на изречену кривичну санкциjу, и за коjе ниjе, у складу са законом, утврђено дискриминаторно понашање; 
4) има држављанство Републике Србиjе; 
5) зна српски jезик и jезик на коjем остваруjе образовно-васпитни рад. 
Услови из става 1. овог члана доказуjу се приликом приjема у радни однос и провераваjу се у току рада. 
Докази о испуњености услова из става 1. тач. 1), 3)–5) овог члана саставни су део приjаве на конкурс, а доказ из става 1. тачка 2) овог члана прибавља се пре закључења уговора о раду. 

10/4 Образовање наставника и стручних сарадника 
Члан 145.
Наставник и стручни сарадник jесте лице коjе jе стекло одговараjуће високо образовање: 
1) на студиjама другог степена (мастер академске студиjе, мастер струковне студиjе, специjалистичке академске студиjе) и то: 
(1) студиjе другог степена из научне, односно стручне области за одговараjући предмет, односно групе предмета; 
(2) студиjе другог степена из области педагошких наука или интердисциплинарне, мултидисциплинарне, трансдисциплинарне студиjе другог степена коjе комбинуjу целине и одговараjуће научне, односно стручне области или области педагошких наука; 
2) на основним студиjама у траjању од наjмање четири године, по прописима коjи су уређивали високо образовање до 10. септембра 2005. године. 
Лице из става 1. тачка 1) подтачка (2) овог члана мора да има завршене студиjе првог степена из научне, односно стручне области за одговараjући предмет, односно групу предмета. 
Изузетно, наставник jесте и лице са стеченим одговараjућим високим образовањем на студиjама првог степена (основне академске, односно струковне и специjалистичке струковне студиjе), студиjама у траjању од три године или вишим образовањем. 
Члан 146
Послове наставника и стручног сарадника, може да обавља лице коjе jе стекло средње, више или високо образовање на jезику на коме се остваруjе образовно-васпитни рад или jе положило испит из тог jезика по програму одговараjуће високошколске Школе. 
Послове наставника и стручног сарадника, може да обавља лице коjе jе стекло основно, средње, више или високо образовање на jезику на коме се остваруjе образовно-васпитни рад или jе положило испит из тог jезика по програму одговараjуће високошколске установе.
Ближе услове у погледу степена и врсте образовања наставника и стручног сарадника, педагошког и андрагошког асистента и помоћног наставника, програм обуке за оспособљавање наставника, стручног сарадника и андрагошког асистента за рад са одраслима и програм обуке за педагошког асистента, прописуjе министар. 
Степен и врсту образовања наставника верске наставе у школи, на предлог органа надлежног за послове односа са црквама и верским заjедницама, по прибављеном мишљењу традиционалних цркава и верских заjедница, прописуjе министар. 

10/5 Образовање наставника и стручних сарадника из психолошких, педагошких и методичких дисциплина
Члан 147.
Обавезно образовање лица из члана 140. Закона о основама система образовања и васпитања jе образовање из психолошких, педагошких и методичких дисциплина стечено на високошколскоj Школи у току студиjа или након дипломирања, од наjмање 30 бодова, од коjих наjмање по шест бодова из психолошких, педагошких и методичких дисциплина и шест бодова праксе у Школи, у складу са европским системом преноса бодова. 
Образовање из става 1. овог члана, наставник и стручни сарадник jе обавезан да стекне у року од jедне, а наjвише две године од дана приjема у радни однос, као услов за полагање испита за лиценцу. 
Програм за стицање образовања из става 1. овог члана остваруjе високошколска Школа у оквиру акредитованог студиjског програма или као програм образовања током читавог живота, у складу са прописима коjима се уређуjе високо образовање. 
Сматра се да наставник, васпитач и стручни сарадник коjи jе у току студиjа положио испите из педагогиjе и психологиjе или jе положио стручни испит, односно испит за лиценцу има образовање из става 1. овог члана закона. 
Образовање из става 1. овог члана закона ниjе обавезно за лице са средњим образовањем: наставник практичне наставе. 

10/6Утврђивање стеченог образовања наставника и стручних сарадника
Члан 148.
Када jе образовање стечено у некоj од република СФРЈ до 27. априла 1992. године, у Црноj Гори до 16. jуна 2006. године или у Републици Српскоj, а врста образовања не одговара врсти образовања коjа jе прописана чланом 140. Закона о основама система образовања и васпитања, министар, по претходно прибављеном мишљењу одговараjуће високошколске Школе, решењем утврђуjе да ли jе врста образовања одговараjућа за обављање послова наставника, односно стручног сарадника. 
Када jе образовање стечено у систему воjног школства, а врста образовања не одговара врсти образовања коjа jе прописана чланом 140. овог закона, министар, по претходно прибављеном мишљењу одговараjуће високошколске установе, решењем утврђуjе да ли jе врста образовања одговараjућа за обављање послова наставника, васпитача, односно стручног сарадника. 
Када jе образовање стечено у иностранству, а врста образовања не одговара врсти образовања коjа jе прописана чланом 140. овог закона, министар, по претходно прибављеном мишљењу одговараjуће високошколске установе, решењем утврђуjе да ли jе врста образовања одговараjућа за обављање послова наставника, васпитача, односно стручног сарадника.

10/7 Услови за рад наставника и стручних сарадника
Члан 149.
Послове наставника, васпитача и стручног сарадника може да обавља лице коjе има дозволу за рад (у даљем тексту: лиценца). 
Без лиценце послове наставника и стручног сарадника може да обавља: 
1) приправник; 
2) лице коjе испуњава услове за наставника и стручног сарадника, са радним стажом стеченим ван Школе, под условима и на начин утврђеним за приправнике; 
3) лице коjе jе засновало радни однос на одређено време ради замене одсутног запосленог; 
4) педагошки и андрагошки асистент и помоћни наставник. 
Лице из става 2. тач. 1)–3) овог члана може да обавља послове наставника и стручног сарадника без лиценце, наjдуже две године од дана заснивања радног односа у Школи. 

10/8 Приправник 
Члан 150.
Приправник је лице коjе први пут у своjству наставника, стручног сарадника, односно секретара заснива радни однос у Школи, са пуним или непуним радним временом и оспособљава се за самосталан рад, савладавањем програма за увођење у посао и полагањем испита за лиценцу, односно стручног испита за секретара Школе. 
Приправнички стаж траjе наjдуже две године. 
За време траjања приправничког стажа, ради савладавања програма за увођење у посао наставника и стручног сарадника, Школа приправнику одређуjе ментора. 
Прва три месеца приправничког стажа наставник – приправник ради под непосредним надзором наставника или васпитача коjи има лиценцу и коjе му одређуjе ментор. 
Прва три месеца приправничког стажа стручни сарадник ради под непосредним надзором одговараjућег стручног сарадника коjи има лиценцу и кога му одређуjе ментор. 
Изузетно, ако Школа нема ментора, односно одговараjућег наставника и стручног сарадника са лиценцом, ангажоваће наставника, васпитача и стручног сарадника са лиценцом из друге Школе. 
Стручни сарадник – приправник коjи има образовање из члана 140. Закона о основама система образовања и васпитања и коjи jе током студиjа остварио наjмање 10 бодова, у складу са Европским системом преноса бодова на основу праксе у Школи, своj рад може да обавља без непосредног надзора стручног сарадника са лиценцом из става 5. овог члана. 
Приправник коjи савлада програм увођења у посао наставника и стручног сарадника има право на полагање испита за лиценцу после навршених годину дана рада. 
Приправнику престаjе приправнички стаж када положи испит за лиценцу. 
Уколико надлежни орган не организуjе полагање испита за лиценцу приправнику коjи jе у законом прописаном року приjављен за полагање испита за лиценцу, рок за полагање испита за лиценцу се продужава до организовања испита.
Трошкове полагање испита из става 8. овог члана, сноси Школа. 
Програм обуке за ментора, програм увођења у посао наставника и стручног сарадника, коjи укључуjе и програм оспособљавања за рад са  ученицима са сметњама у развоjу и инвалидитетом, начин и поступак провере савладаности тог програма, програм испита за стицање и поновно стицање лиценце, начин полагања и jезик на коме се полаже испит, састав и начин рада комисиjе Министарства пред коjом се полаже испит за лиценцу, прописуjе министар. 

10/9 Приправник - стажиста 
Члан 151.
Послове наставника и стручног сарадника може да обавља и приправник – стажиста. 
Приправник – стажиста обавља приправнички стаж, савладава програм за увођење у посао и полагање испита за лиценцу под непосредним надзором наставника и стручног сарадника коjи има лиценцу. 
Школа и приправник – стажиста закључуjу уговор о стручном усавршавању у траjању од наjмање годину, а наjдуже две године. 
Уговором из става 3. овог члана не заснива се радни однос. 
Приправник – стажиста има право да учествуjе у раду стручних органа без права одлучивања и нема право да оцењуjе ученике у школи. 
На остваривање права из става 2. овог члана сходно се примењуjу одредбе Закона коjе се односе на приправника. 

10/10 Лиценца и регистар наставника и стручних сарадника 
Члан 152.
Лиценца jе jавна исправа коју издаје Министарство. 
Школа jе дужна да благовремено достави Министарству све податке у вези са лиценцом наставника, васпитача и стручног сарадника. 
Лиценца се издаjе наставнику и стручном сараднику коjи има положен испит за лиценцу. 

10/11 Суспензија лиценце 
Члан 153.

У току важења лиценца може да буде суспендована. 
Лиценца се суспендуjе наставнику и стручном сараднику коjи: 
1) према извештаjу просветног саветника не остваруjе образовно-васпитни рад на начин и по поступку коjим се омогућава постизање прописаних принципа, циљева и стандарда постигнућа, програма образовања и васпитања и вредновања резултата учења, за кога просветни саветник утврди да ниjе отклонио недостатке у свом раду, ни после датих стручних примедби, предлога и упозорења у писаном облику, на основу чега jе два пута негативно оцењен од стране различитих просветних саветника; 
2) се према извештаjу просветног саветника ниjе стручно усавршавао, а просветни саветник у свом извештаjу утврди да разлози за то нису оправдани. 
Школа има обавезу да Министарству достави податке о разлозима за суспензиjу лиценце наставника и стручног сарадника одмах, а наjкасниjе у року од три дана од приjема извештаjа из става 2. овог члана. 
Наставник и стручни сарадник има право да изjави примедбу министру на извештаj просветног саветника из става 2. овог члана, у року од осам дана од дана приjема извештаjа. 
Министар решењем одлучуjе о суспензиjи лиценце у року од осам дана од истека рока за подношење примедбе. 
Решење министра о суспензиjи лиценце коначно jе у управном поступку. 
Суспензиjа лиценце траjе наjдуже шест месеци. 
Наставнику и стручном сараднику коме jе суспендована лиценца из разлога наведених у ставу 2. тачка 1) овог члана, укида се суспензиjа, уколико наjкасниjе у року од шест месеци од достављања решења министра поново положи испит за лиценцу, а ако га не положи, престаjе му радни однос. 
Док траjе суспензиjа лиценце наставник присуствуjе настави, односно активностима других наставника коjе му одређуjе директор, а стручни сарадник раду стручног сарадника у другоj Школи коjу одреди директор. 
Наставнику и стручном сараднику коме jе суспендована лиценца, на основу става 2. тачка 2) овог члана, укида се суспензиjа ако у року од шест месеци од суспензиjе достави доказе о одговараjућем стручном усавршавању. 
Наставник и стручни сарадник за време траjања суспензиjе лиценце остваруjе право на накнаду плате у висини од 65% плате коjу jе примио за месец коjи претходи месецу у коме му jе суспендована лиценца. 

10/12 Одузимање лиценце 
Члан 154.
Лиценца се одузима наставнику и стручном сараднику: 
1) коjи jе правноснажном пресудом осуђен за кривично дело: насиља у породици, одузимање малолетног лица, запуштање и злостављање малолетног лица или родоскврнуће, примање или давање мита, против полне слободе, правног саобраћаjа и човечности и других добара заштићених међународним правом, без обзира на изречену кривичну санкциjу; 
2) на основу правноснажне судске одлуке коjом jе утврђена законитост решења о престанку радног односа због повреде забране из чл. 110, 111. и 113. Закона, односно по истеку рока за судску заштиту; 
3) на основу правноснажне судске одлуке коjом jе утврђена законитост решења о престанку радног односа због повреде забране из члана 112. Закона, учињене други пут, односно по истеку рока за судску заштиту; 
4) на основу правноснажне судске одлуке коjом jе утврђена законитост решења о престанку радног односа због повреде радне обавезе из члана 164. тач. 1)–6) Закона, односно по истеку рока за судску заштиту; 
5) ако одбиjе вршење спољашњег вредновања рада или стручно-педагошког надзора; 
6) коме jе суспендована лиценца у складу са чланом 149. Закона, а стекли су се услови за нову суспензиjу. 
Лиценца се одузима на период од пет година. 
Лице коме jе одузета лиценца нема право на рад у области образовања и васпитања. 
Изузетно, од става 2. овог члана, лице коме jе одузета лиценца из разлога прописаних у ставу 1. тачка 1) овог члана нема право на њено поновно издавање нити на рад у Школи. 
Решење министра о одузимању лиценце коначно jе у управном поступку. 
Одузета лиценца враћа се Министарству преко Школе у коjоj jе лице запослено. 
Лице коме jе одузета лиценца на период од пет година, по истеку тог рока може да поднесе Министарству захтев за поновно полагање испита за лиценцу. 
Лице коме jе одузета лиценца на период од пет година стиче право да Министарству поднесе захтев за поновно издавање лиценце, уз достављање доказа о положеном испиту из става 7. овог члана. 
Лице из става 7. овог члана савладава програм за увођење у посао и полагање испита за лиценцу под непосредним надзором наставника, васпитача и стручног сарадника коjи има лиценцу. 
Установа и лице из става 7. овог члана закључуjу уговор о увођењу у посао у траjању од наjмање годину, а наjдуже две године. 
Уговором из става 10. овог члана не заснива се радни однос. 
Лице из става 7. овог члана има право да учествуjе у раду стручних органа без права одлучивања и нема право да оцењуjе ученике у школи. 
Трошкове полагања испита за лиценцу сноси лице из става 7. овог члана. 

10/13 Стручно усавршавање и професионални развој наставника и стручног сарадника 
Члан 155.
Наставник, васпитач и стручни сарадник, са лиценцом и без лиценце, дужан jе да се стално стручно усавршава ради успешниjег остваривања и унапређивања образовно-васпитног рада и стицања, односно унапређивања компетенциjа потребних за рад, у складу са општим принципима и за постизање циљева образовања и васпитања и стандарда образовних постигнућа. 
У току стручног усавршавања наставник, васпитач и стручни сарадник може професионално да напредуjе стицањем звања: педагошки саветник, самостални педагошки саветник, виши педагошки саветник и високи педагошки саветник. 
Наставник, васпитач и стручни сарадник остваруjе право на увећану плату за стечено звање. 
Наставник, васпитач и стручни сарадник има право на одсуство из установе у траjању од три радна дана годишње ради похађања одобреног облика, начина и садржаjа стручног усавршавања. Распоред одсуства наставника, васпитача и стручног сарадника ради стручног усавршавања планира педагошки колегиjум. 
План стручног усавршавања у складу са приоритетима установе ради остваривања циљева образовања и васпитања и стандарда образовних постигнућа и приоритетима Министарства, доноси орган управљања установе. 
Податке о професионалном развоjу наставник, васпитач и стручни сарадник чува у мапи професионалног развоjа (у даљем тексту: портфолио). 
Приоритетне области стручног усавршавања за период од три године прописуjе министар на предлог директора Завода за унапређивање образовања и васпитања. 
Облике стручног усавршавања, програме и начин организовања сталног стручног усавршавања, услове, орган коjи одлучуjе о стицању звања и поступак напредовања, стицање звања у току стручног усавршавања наставника, васпитача, стручних сарадника и секретара, образац уверења о савладаном програму, садржаj портфолиjа и друга питања од значаjа за стручно усавршавање, прописуjе министар. 

10/14 Заснивање радног односа
Члан 156.
Приjем у радни однос у Школи врши се на основу преузимања запосленог са листе запослених за чиjим радом jе у потпуности или делимично престала потреба и запослених коjи су засновали радни однос са непуним радним временом (у даљем тексту: преузимање са листе), као и на основу преузимања или конкурса ако се ниjе могло извршити преузимање са листе. 
Запослени коjи jе у радном односу на неодређено време са пуним радним временом може бити преузет иако ниjе стављен на листу из става 1. овог члана, уколико на тоj листи нема лица са одговараjућим образовањем, уз сагласност запосленог и директора Школе и радне подгрупе из члана 153. став 7. Закона. 
Школе могу вршити и узаjамно преузимање запослених на неодређено време, на одговараjуће послове, на основу потписаног споразума о узаjамном преузимању уз претходну сагласност запослених, ако jе разлика у проценту њиховог радног ангажовања до 20%. 
Уколико нису испуњени услови из ст. 1–3. овог члана, радни однос у Школи може се засновати на основу конкурса на неодређено време и одређено време, у складу са законом или преузимањем из друге jавне службе, на начин прописан законом коjим се уређуjу радни односи у jавним службама. 

10/15 Преузимање запослених 
Члан 157.
Запослени коjи jе у Школи у радном односу на неодређено време, a за чиjим радом jе у потпуности престала потреба, сматра се нераспоређеним и остваруjе право на преузимање са листе. 
Запослени из става 1. овог члана остваруjе право на накнаду плате у висини од 65% плате коjу jе примио за месец коjи претходи месецу у коме jе остао нераспоређен до преузимања са листе, а наjкасниjе до 15. септембра наредне школске године. 
Запосленом из става 1. овог члана коjи ниjе преузет са листе у року из става 2. овог члана, престаjе радни однос и остваруjе право на отпремнину, у складу са законом. 
Запосленом из става 1. овог члана, коjи без оправданих разлога одбиjе преузимање са листе, престаjе радни однос без права на отпремнину. 
Запослени за чиjим радом jе делимично престала потреба и запослени коjи jе засновао радни однос са непуним радним временом, стављањем на листу запослених са коjе се врши преузимање, остваруjе право на преузимање са листе и не остваруjе друга права коjа има запослени за чиjим радом jе у потпуности престала потреба. 
Посебна радна група, коjу образуjе министар, прати и контролише преузимање са листе и даjе мишљење о оправданости разлога одбиjања преузимања са листе из става 4. овог члана. 
При свакоj школскоj управи министар образуjе радну подгрупу коjа утврђуjе постоjање услова и даjе сагласност за расписивање конкурса. 
Школа jе у обавези да Министарству достави податке о потреби за ангажовањем запослених, одлуку о расписивању конкурса, као и одлуку о преузимању запослених са листе ради обjављивања на званичноj интернет страници Министарства. 
Ближе услове за рад радне групе и подгрупе из ст. 6. и 7. овог члана прописуjе министар. 

10/16 Радни однос на неодређено време 
Члан 158.
Приjем у радни однос на неодређено време врши се на основу конкурса коjи расписуjе директор. 
Директор доноси одлуку о расписивању конкурса. Кандидати попуњаваjу приjавни формулар на званичноj интернет страници Министарства, а потребну документациjу, заjедно са одштампаним приjавним формуларом достављаjу установи. 
Конкурс спроводи конкурсна комисиjа коjу именуjе директор. Комисиjа има наjмање три члана. Секретар установе пружа стручну подршку конкурсноj комисиjи. 
Комисиjа утврђуjе испуњеност услова кандидата за приjем у радни однос из члана 139. Закона, у року од осам дана од дана истека рока за приjем приjава. 
Кандидати из става 4. овог члана у року од осам дана упућуjу се на психолошку процену способности за рад са децом и ученицима коjу врши надлежна служба за послове запошљавања применом стандардизованих поступака. 
Конкурсна комисиjа сачињава листу кандидата коjи испуњаваjу услове за приjем у радни однос у року од осам дана од дана приjема резултата психолошке процене способности за рад са децом и ученицима. 
Конкурсна комисиjа обавља разговор са кандидатима са листе из става 6. овог члана, сачињава образложену листу свих кандидата коjи испуњаваjу услове и доставља jе директору у року од осам дана од дана обављеног разговора са кандидатима. 
Директор установе доноси решење о избору кандидата по конкурсу у року од осам дана од достављања образложене листе из става 7. овог члана. 
Кандидат незадовољан решењем о изабраном кандидату може да поднесе жалбу органу управљања, у року од осам дана од дана достављања решења из става 8. овог члана. 
Орган управљања о жалби одлучуjе у року од 15 дана од дана подношења жалбе. 
Кандидат коjи jе учествовао у изборном поступку има право да, под надзором овлашћеног лица у установи, прегледа сву конкурсну документациjу, у складу са законом. 
Ако по конкурсу ниjе изабран ниjедан кандидат, расписуjе се нови конкурс у року од осам дана. 
Решење из става 8. овог члана оглашава се на званичноj интернет страници Министарства, када постане коначно.

10/17 Радни однос на одређено време 
Члан 159.
Радни однос на одређено време у Школи заснива се на основу конкурса, спроведеног на начин прописан за заснивање радног односа на неодређено време. 
Школа може да прими у радни однос на одређено време лице: 
1) ради замене одсутног запосленог преко 60 дана; 
2) ради обављања послова педагошког асистента, односно андрагошког асистента. 
Изузетно, Школа без конкурса може да прими у радни однос на одређено време лице: 
1) ради замене одсутног запосленог до 60 дана; 
2) до избора кандидата – када се на конкурс за приjем у радни однос на неодређено време не приjави ниjедан кандидат или ниjедан од приjављених кандидата не испуњава услове, а наjкасниjе до 31. августа текуће школске године; 
3) до преузимања запосленог, односно до коначности одлуке о избору кандидата по конкурсу за приjем у радни однос , а наjкасниjе до 31. августа текуће школске године; . 
4) ради извођења верске наставе. 
Листу наставника верске наставе, на предлог традиционалних цркава и верских заjедница, утврђуjе министар. 
Наставника верске наставе упућуjе у школу традиционална црква или верска заjедница са утврђене листе за сваку школску годину. 
За извођење верске наставе наставник са школом у коjу jе упућен закључуjе уговор о раду на 12 месеци за сваку школску годину. 
У поступку избора педагошког асистента, односно андрагошког асистента прибавља се мишљење надлежног органа jединице локалне самоуправе. 
За обављање послова педагошког асистента, односно андрагошког асистента Школа са лицем закључуjе уговор о раду на 12 месеци за сваку школску годину. 
Радни однос на одређено време не може да прерасте у радни однос на неодређено време. 

10/18 Пробни рад 
Члан 160.
Школа може Правилником о правима, обавезама и одговорности запослених или Правилником о организацији и систематизацији радних места да пропише обавезу уговарања пробног рада са наставником, васпитачем и стручним сарадником коjи има лиценцу и коjи се прима у радни однос на неодређено време. 
Изузетно од става 1. овог члана пробни рад може да се уговори и у случаjу приjема у радни однос на одређено време. 
Пробни рад обавља се у складу са законом коjим се уређуjе рад. 

10/19 Уговор о извођењу наставе 
Члан 161.
Директор Школе може да закључи уговор о извођењу наставе или за полагање испита, за наjвише 30% од пуног радног времена са лицем запосленим у другоj Школи или код другог послодавца, у случаjевима и под условима прописаним за лица из члана 155. став 3. Закона, односно члана 159. став 3. Овог Статута.
Директор Школе пре закључења уговора о извођењу наставе прибавља сагласност друге Школе. 
Лице ангажовано по основу уговора из става 1. овог члана не заснива радни однос у школи. 
Право на накнаду за обављени рад стиче на основу извештаjа о обављеном раду. 
Лице из става 1. овог члана учествуjе у раду стручних органа Школе без права одлучивања, осим у раду одељењског већа, у складу са законом. 

10/20 Радно време запосленог
Члан 162.
Пуно радно време запосленог у Школи износи 40 сати недељно. 
Непуно радно време запосленог у Школи, у смислу Закона, jесте радно време краће од пуног радног времена. 
Наставнику и стручном сараднику сваке школске године директор решењем утврђуjе статус у погледу рада са пуним или непуним радним временом, на основу програма образовања и васпитања, годишњег плана рада и поделе часова за извођење обавезних предмета и изборних програма и активности, у складу са планом и програмом наставе и учења. 

10/21 Норма непосредног рада наставника и стручног сарадника
Члан 163.
У оквиру пуног радног времена у току радне недеље, норма непосредног рада наставника jе: 
1) 24 школска часа (у даљем тексту: час) непосредног рада са ученицима, од чега 20 часова наставе обавезних предмета, изборних програма и активности, с тим да се непосредни рад до 24 часа допуњује и другим облицима рада (допунска и додатна настава, индивидуални, припремни рад и други) у складу са планом наставе и учења;
20 часова радног времена за наставника разредне наставе у школи за образовање одраслих коjи изводи наставу и индивидуалне облике непосредног рада са ученицима/полазницима. 
Стручни сарадник у установи у оквиру пуног радног времена у току радне недеље остваруjе 30 сати свих облика непосредног рада са децом, ученицима, наставницима, васпитачима, педагошким асистентима, родитељима, односно другим законским заступницима деце и ученика и другим сарадницима. 
Структуру и распоред обавеза наставника, стручног сарадника у оквиру радне недеље утврђуjе установа годишњим планом рада. 
Структура и распоред обавеза наставника у погледу свих облика непосредног рада са ученицима може да се утврди тако да буду различити у оквиру радних недеља. 
Норму свих облика непосредног рада са децом и ученицима и других облика рада наставника, васпитача и стручног сарадника у оквиру недељног пуног радног времена и на годишњем нивоу, као и броj сати образовно-васпитног рада коjи се додатно може распоредити на друге извршиоце, прописуjе министар. 
Ако школа не може да обезбеди стручно лице за наjвише шест часова наставе недељно из одређеног предмета, посебним решењем може да распореди ове часове наставницима тог предмета наjдуже до краjа школске године и оваj рад се сматра радом преко пуне норме часова. 
Накнада за рад наставника из става 8. овог члана исплаћуjе се на основу месечног извештаjа наставника о одржаним часовима. 
Наставнику коjи нема пуну норму часова, распоређивање часова из става 8. овог члана, сматра се допуном норме. 

10/22 Одмори и одсуства 
Члан 164.
Запослени у Школи има право на одморе и одсуства у складу са законом коjим се уређуjе рад, општим актом, односно уговором о раду. 
Запослени у школи, по правилу, користи годишњи одмор за време школског распуста. 

10/23 Одговорност запосленог 
Члан 165.
Запослени одговара за: 
1) лакшу повреду радне обавезе, утврђену Правилником о правима, обавезама и одговорности запослених и законом; 
2) тежу повреду радне обавезе прописану Законом; 
3) повреду забране из чл. 110–113. Закона; 
4) материjалну штету коjу нанесе Школи, намерно или краjњом непажњом, у складу са законом. 

10/24 Удаљавање са рада 
Члан 166.
Запослени се привремено удаљуjе са рада због учињене теже повреде радне обавезе из члана 164. тач. 1)–4), 6), 9) и 17) и повреде забране из чл. 110–113. Закона до окончања дисциплинског поступка, у складу са Законом и законом коjим се уређуjе рад. 
Запосленом се може изрећи дисциплинска мера удаљење са рада због извршене повреде забране прописане чланом 112. Закона учињена једанпут, у трајању од три месеца уколико се у дисциплинском поступку за ову повреду забране не изрекне новчана казна као дисциплинска мера.  
Запосленом се може изрећи дисциплинска мера удаљење са рада због извршене теже повреде радне обавезе прописане чланом 164. тач. 8)–18)  Закона, у трајању од три месеца уколико се у дисциплинском поступку за ову тежу повреду обавезе не изрекне новчана казна као дисциплинска мера.  

10/25 Теже повреде радне обавезе 
Члан 167.
Теже повреде радне обавезе запосленог у Школи су: 

1) извршење кривичног дела на раду или у вези са радом; 
2) подстрекавање на употребу алкохолних пића код деце и ученика, или омогућавање, давање или неприjављивање набавке и употребе; 
3) подстрекавање на употребу наркотичког средства или психоактивне супстанце код ученика или њено омогућавање, или неприjављивање набавке и употребе; 
4) ношење оружjа у Школи; 
5) наплаћивање припреме ученика Школа у коjоj jе наставник у радном односу, а ради оцењивања, односно полагања испита; 
6) долазак на рад у припитом или пиjаном стању, употреба алкохола или других опоjних средстава; 
7) неоправдано одсуство са рада наjмање три узастопна радна дана; 
8) неовлашћена промена података у евиденциjи, односно jавноj исправи; 
9) неспровођење мера безбедности деце, ученика и запослених; 
10) уништење, оштећење, скривање или изношење евиденциjе, односно обрасца jавне исправе или jавне исправе; 
11) одбиjање давања на увид резултата писмене провере знања ученицима, родитељима, односно другим законским заступницима; 
12) одбиjање приjема и давања на увид евиденциjе лицу коjе врши надзор над радом Школе, родитељу, односно другом законском заступнику; 
13) неовлашћено присваjање, коришћење и приказивање туђих података; 
14) незаконит рад или пропуштање радњи чиме се спречава или онемогућава остваривање права детета, ученика или другог запосленог; 
15) неизвршавање или несавесно, неблаговремено или немарно извршавање послова или налога директора у току рада; 
16) злоупотреба права из радног односа; 
17) незаконито располагање средствима, школским простором, опремом и имовином Школе; 
18) друге повреде радне обавезе у складу са законом. 

10/26 Лакше повреде радне обавезе 
Члан 168.
Лакше повреде радних обавеза запослених као и мере  које се могу изрећи, утврђују се Правилником о правима, обавезама и одговорности запослених и законом. 

10/27 Дисциплински поступак 
Члан 169.
Дисциплински поступак се покреће и води за учињену тежу повреду радне обавезе из члана 164. и повреду забране из чл. 110–113. Закона. 
Директор Школе покреће и води дисциплински поступак, доноси решење и изриче меру у дисциплинском поступку против запосленог. 
Дисциплински поступак покреће се писменим закључком, а коjи садржи податке о запосленом, опис повреде забране, односно радне обавезе, време, место и начин извршења и доказе коjи указуjу на извршење повреде. 
Запослени jе дужан да се писмено изjасни на наводе из закључка из става 3. овог члана у року од осам дана од дана приjема закључка. 
Запослени мора бити саслушан, са правом да усмено изложи своjу одбрану, сам или преко заступника, а може за расправу доставити и писмену одбрану. 
Изузетно, расправа се може одржати и без присуства запосленог, под условом да jе запослени на расправу уредно позван. 
Дисциплински поступак jе jаван, осим у случаjевима прописаним законом. 
По спроведеном поступку доноси се решење коjим се запосленом изриче дисциплинска мера, коjим се ослобађа од одговорности или коjим се поступак обуставља. 
Покретање дисциплинског поступка застарева у року од три месеца од дана сазнања за повреду радне обавезе и учиниоца, односно у року од шест месеци од дана када jе повреда учињена, осим ако jе учињена повреда забране из чл. 110–113. Закона, у ком случаjу покретање дисциплинског поступка застарева у року од две године од дана када jе учињена повреда забране. 
Вођење дисциплинског поступка застарева у року од шест месеци од дана покретања дисциплинског поступка. 
Застарелост не тече ако дисциплински поступак не може да се покрене или води због одсуства запосленог или других разлога у складу са законом. 
Лакше повреде радне обавезе, као и начин и поступак изрицања дисциплинских мера за лакше повреде радне обавезе, прописане овим законом, Школа утврђуjе Правилником о правима, обавезама и одговорности запослених. 

10/28 Дисциплинске мере 
Члан 170.
Мере за тежу повреду радне обавезе из члана 164. и повреду забране из чл. 110–113. Закона су новчана казна, удаљење са рада и престанак радног односа.
Мере за лакшу повреду радне обавезе су писана опомена и новчана казна у висини до 20% од плате исплаћене за месец у коме jе одлука донета у траjању до три месеца.
Новчана казна за тежу повреду радне обавезе изриче се у висини од 20%–35% од плате исплаћене за месец у коме jе одлука донета, у траjању до шест месеци.
Запосленом коjи изврши повреду забране прописане чланом 112. Закона jеданпут, изриче се новчана казна или привремено удаљење са рада три месеца.
Запосленом коjи изврши повреду забране прописане чл. 110, 111. и 113. Закона, односно коjи други пут изврши повреду забране прописане чланом 112. Закона и запосленом коjи учини повреду радне обавезе из члана 164. тач. 1)–7) Закона, изриче се мера престанка радног односа.
Запосленом престаjе радни однос од дана приjема коначног решења директора.
За повреду радне обавезе из члана 164. тач. 8)–18) Закона изриче се новчана казна или удаљење са рада у траjању до три месеца, а мера престанка радног односа уколико су наведене повреде учињене свесним нехатом, намерно или у циљу прибављања себи или другоме противправне имовинске користи.
Мера престанка радног односа изриче се наставнику и стручном сараднику за повреду обавезе из члана 92. става 2. Закона о средњем образовању и васпитању.

10/29 Престанак радног односа 
Члан 171.
Радни однос запосленог у установи престаjе са навршених 65 година живота и наjмање 15 година стажа осигурања. 
Запосленом престаjе радни однос ако се у току радног односа утврди да не испуњава услове из члана 139. став 1. Закона или ако одбиjе да се подвргне лекарском прегледу у надлежноj здравственоj установи на захтев директора. 
Запослени коме престане радни однос из разлога утврђеног чланом 139. став 1. тачка 2) овог закона, остваруjе право на отпремнину. 
Висина отпремнине из става 3. овог члана утврђуjе се општим актом установе, с тим што не може бити нижа од збира трећине плате запосленог за сваку навршену годину рада у радном односу код послодавца код кога остваруjе право на отпремнину. 

10/30 Право на штрајк
Члан 172.
Запослени у школи остварују право на штрајк у складу са Законом и законом којим се уређује штрајк.
Штрајкачки одбор и запослени који учествују у штрајку дужни су да штрајк организују и воде на начин којим се не угрожава безбедност ученика и запослених и имовине и омогућава наставак рада по окончању штрајка.
Наставник и стручни сарадник остварују прaво на штрајк под условом да обезбеде минимум процеса рада школе, у остваривању права грађана од општег интереса у средњем образовању и васпитању.
Минимум процеса рада за наставника је извођење наставе у трајању од 30, односно 40 минута по часу у оквиру дневног распореда и обављање испита, а за стручног сарадника – 20 часова рада недељно.
Ако наставник и стручни сарадник учествују у штрајку не обезбеђујући минимум процеса рада из става 4. овог члана, директор школе покреће дисциплински поступак.
Наставнику и стручном сараднику, за повреду обавезе из става 4. овог члана, изриче се мера престанка радног односа.
Директор школе је дужан да за време штрајка организованог противно одредби става 4. овог члана, обезбеди остваривање наставе или обављање испита, односно дежурство васпитача док траје штрајк.

10/31 Правна заштита 
Члан 173.
На решење о остваривању права, обавеза и одговорности запослени има право на жалбу Школском одбору, у року од 15 дана од дана достављања решења директора. 
Школски одбор дужан jе да одлучи по жалби у року од 15 дана од дана достављања жалбе. 
Школски одбор решењем ће одбацити жалбу, уколико jе неблаговремена, недопуштена или изjављена од стране неовлашћеног лица. 
Школски одбор ће решењем одбити жалбу када утврди да jе поступак доношења решења правилно спроведен и да jе решење на закону засновано, а жалба неоснована. 
Ако Школски одбор утврди да су у првостепеном поступку одлучне чињенице непотпуно или погрешно утврђене, да се у поступку ниjе водило рачуна о правилима поступка или да jе изрека побиjаног решења неjасна или jе у противречности са образложењем, решењем ће поништити првостепено решење и вратити предмет директору на поновни поступак. 
Против новог решења директора запослени има право на жалбу. 
Ако Школски одбор не одлучи по жалби или ако запослени ниjе задовољан другостепеном одлуком, може се обратити надлежном суду у року од 30 дана од дана истека рока за доношење решења, односно од дана достављања решења. 
У радном спору запослени коjи побиjа коначно решење, тужбом мора обухватити и првостепено и другостепено решење. 

11. ЕВИДЕНЦИЈА
11/1 Врсте евиденциjа 
Члан 174. 
Школа води евиденциjу о: 
1) ученику, односно детету; 
2) успеху ученика; 
3) испитима; 
4) образовно-васпитном раду; 
5) запосленом. 

11/2 Евиденциjа о ученику 
Члан 175. 
Евиденциjу о ученику чине подаци коjима се одређуjе његов идентитет (лични подаци), jединствен образовни броj (у даљем тексту: ЈОБ), образовни, социjални и здравствени статус, као и подаци о препорученоj и пруженоj додатноj образовноj, здравственоj и социjалноj подршци. 
Лични подаци о ученику, односно детету су: име и презиме ученика, jединствени матични броj грађана, пол, датум рођења, место, општина и држава рођења, адреса, место, општина и држава становања, контакт телефон, матични броj ученика, национална припадност и држављанство. 
Изjашњење о националноj припадности ниjе обавезно. 
Лични подаци о родитељу, односно другом законском заступнику или хранитељу ученика, односно детета су: име и презиме, jединствени матични броj грађана, пол, датум рођења, место, општина и држава рођења, адреса, место, општина и држава становања, контакт телефон, односно адреса електронске поште. 
ЈОБ представља индивидуалну и непоновљиву ознаку коjа се састоjи од 16 карактера и додељуjе се ученику, у складу са Законом. 
Податак о ЈОБ-у уноси се у евиденциjу коjу установа води у штампаном и/или електронском облику, као и обрасце jавних исправа коjе издаjе у складу са Законом и овим законом. 
Подаци коjима се одређуjе образовни статус ученика jесу: подаци о врсти школе и траjању образовања и васпитања, jезику на коjем се изводи образовно-васпитни рад, организациjи образовно-васпитног рада, обавезним предметима и изборним програмима и активностима, страним jезицима, подаци о индивидуалном образовном плану, допунскоj и додатноj настави, целодневноj настави и продуженом боравку, ваннаставним активностима за коjе се определио и другим областима школског програма у коjима учествуjе, учешћу на такмичењима, изостанцима, изреченим васпитним и васпитно-дисциплинским мерама, учешћу у раду органа школе и опредељењу за наставак образовања. 
Подаци коjима се одређуjе социjални статус ученика, односно детета, родитеља, односно другог законског заступника или хранитеља су: подаци о условима становања (становање у стану, кући, породичноj кући, подстанарству, дому, да ли ученик има своjу собу и другим облицима становања), удаљености домаћинства од школе; стању породице (броj чланова породичног домаћинства, да ли су родитељи живи, да ли jедан или оба родитеља живе у иностранству, брачни статус родитеља, односно другог законског заступника или хранитеља, њихов образовни ниво и запослење), кao и податак о примању новчане социjалне помоћи и да ли породица може да обезбеди ужину, књиге и прибор за учење. 
Податак коjим се одређуjе здравствени статус ученика, односно детета jе податак о томе да ли jе ученик обухваћен примарном здравственом заштитом. 
Подаци о препорученоj и пруженоj додатноj образовноj, здравственоj и социjалноj подршци су подаци коjе доставља интерресорна комисиjа коjа врши процену потреба и подаци о њиховоj остварености. 

11/3 Евиденциjа о успеху ученика 
Члан 176. 
Евиденциjу о успеху ученика чине подаци коjима се утврђуjе постигнут успех ученика у учењу и владању и то: оцене у току класификационог периода, закључне оцене из наставних предмета, изборних програма и активности и владања на краjу првог и другог полугодишта, оцене постигнуте на испитима, закључне оцене на краjу школске године, издатим ђачким књижицама, сведочанствима, дипломама, као и посебним дипломама за изузетан успех, наградама и похвалама. 

11/4 Евиденциjа о испитима 
Члан 177. 
Евиденциjу о испитима чине подаци о разредним, поправним, контролним и годишњим испитима, о завршном испиту у основном образовању и васпитању и другим испитима у складу са законом. 

11/5 Евиденциjа о образовно-васпитном раду 
Члан 178. 
Евиденциjу о образовно-васпитном раду чине подаци о: подели предмета, изборних програма и активности на наставнике и распореду часова наставе и осталих облика образовно-васпитног рада, уџбеницима и другим наставним средствима, распореду писмених радова, контролним вежбама, подаци о остваривању школског програма, сарадњи са родитељима, односно другим законским заступницима и jединицом локалне самоуправе и осталим облицима образовно-васпитног рада, у складу са Законом. 

11/6 Евиденциjа о запосленима 
Члан 179. 
Евиденциjу о запосленима чине следећи подаци: име и презиме, jединствени матични броj грађана, пол, датум рођења, место, општина и држава рођења, адреса, место, општина и држава становања, контакт телефон, адреса електронске поште, ниво и врста образовања, подаци о стручном усавршавању и стеченим звањима, подаци о држављанству, способности за рад са децом и ученицима и провери психофизичких способности, податак о познавању jезика националне мањине, податак о врсти и траjању радног односа и ангажовања, истовременим ангажовањима у другим установама, изреченим дисциплинским мерама, подаци о стручном испиту и лиценци, подаци о задужењима и фонду часова наставника, васпитача и стручних сарадника, плати и учешћу у раду органа школе, а у сврху остваривања образовно-васпитног рада, у складу са Законом. 

11/7 Начин прикупљања података за евиденциjу 
Члан 180. 
Подаци за евиденциjу прикупљаjу се на основу документациjе издате од стране надлежних органа, као и документациjе коjу достављаjу родитељи, односно други законски заступни и изjавe родитеља, односно других законских заступника. 
Подаци за евиденциjу обрађуjу се у складу са законом. 

11/8 Вођење евиденциjе 
Члан 181. 
Прикупљени подаци чине основ за вођење евиденциjе. 
У школи може да се води евиденциjа електронски, у оквиру jединственог информационог система просвете и на обрасцима, у складу са Законом. 
Врсту, назив, садржаj и изглед образаца евиденциjа и jавних исправа и начин њиховог вођења, попуњавања и издавања, прописуjе министар, у складу са Законом и овим законом. 
Евиденциjа се води на српском jезику, ћириличким писмом и латиничким писмом у складу са законом. 
Када се образовно-васпитни рад остваруjе и на jезику националне мањине, евиденциjа се води и на jезику и писму те националне мањине. 
Школа коjа остваруjе припремни предшколски програм води евиденциjу у складу са законом коjим се уређуjе предшколско васпитање и образовање. 

11/9 Обрада података 
Члан 182. 
Податке у евиденциjама прикупља школа. 
Директор школе се стара и одговоран jе за благовремен и тачан унос података и одржавање ажурности евиденциjа и безбедност података, без обзира на начин њиховог вођења. 

11/10 Рокови чувања података у евиденциjи 
Члан 183. 
Лични подаци из евиденциjе о ученицима и подаци из евиденциjе о успеху ученика коjи се односе на закључне оцене на краjу школске године и резултати на завршном испиту чуваjу се траjно.
Сви остали подаци из чл. 81. до 84. Закона чуваjу се десет година.
Подаци из евиденциjе о запосленима чуваjу се десет година.

11. ЈАВНЕ ИСПРАВЕ
Члан 184.
На основу података унетих у евиденциjу школа издаjе jавне исправе. 
Јавне исправе, у смислу овог закона, jесу: 
1) ђачка књижица; 
2) преводница; 
3) сведочанство о завршеном разреду првог циклуса за ученике коjи одлазе у иностранство и за одрасле; 
4) сведочанство о сваком завршеном разреду другог циклуса; 
5) уверење о положеном испиту из страног jезика; 
6) сведочанство о завршеном основном образовању и васпитању; 
7) уверење о обављеном завршном испиту. 
Школа уписаном ученику, на почетку школске године, издаjе ђачку књижицу, а приликом исписивања – преводницу. 
Ученик прелази из jедне у другу школу на основу преводнице. 
Школа ученику приликом исписивања издаjе преводницу. 
Преводница се издаjе у року од седам дана од дана приjема обавештења о упису ученика у другу школу, а школа у коjу ученик прелази, у року од седам дана обавештава школу из коjе се ученик исписао да jе примила преводницу. 
Школа коjа остваруjе припремни предшколски програм издаjе jавну исправу, у складу са законом коjим се уређуjе предшколско васпитање и образовање. 
Јавна исправа издаjе се на српском jезику ћириличким писмом, латиничким писмом у складу са Законом, а када се образовно-васпитни рад изводи на jезику националне мањине, jавна исправа издаjе се и на jезику и писму те националне мањине. 
Садржаj образаца jавних исправа прописуjе министар и одобрава њихово издавање. 

11/1 Дупликат јавне исправе
Члан 185.
Школа издаjе дупликат jавне исправе на прописаном обрасцу, после оглашавања оригинала jавне исправе неважећим у „Службеном гласнику Републике Србиjе”. 
Школа издаjе уверење о чињеницама о коjима води евиденциjу, у недостатку прописаног обрасца, у складу са законом. 

Члан186 
Ученику коjи ниjе стекао основно образовање и васпитање, а престала му jе обавеза похађања наставе и ученику коjи одлази у иностранство издаjе се сведочанство о последњем завршеном разреду. 

11/2 Поништавање јавне исправе
Члан 187.

Школа поништава јавну исправу из члана 206. став 2 овог Статута, ако утврди:
1)	да није издата на прописаном обрасцу;
2)	да ју је потписало неовлашћено лице;
3)	да није оверена печатом у складу са законом;
4)	да није издата на језику и писму у складу са законом;
5)	да није издата на основу прописане евиденције или да подаци у исправи не одговарају подацима у евиденцији;
6)	да ималац јавне исправе није савладао прописани школски програм, односно наставни план и програм;
7)	да ималац јавне исправе није положио прописане испите у складу са овим законом. 
Ако школа не поништи јавну исправу, у складу са законом, поништиће је Министарство.

11/3 Оглашавање поништавања јавне исправе
Члан 188.
Школа, односно Министарство оглашава поништавање јавне исправе у „Службеном гласнику Републике Србије”.

11/4Утврђивање стеченог образовања и васпитања у недостатку евиденциjе 
Члан 189 
Лице коjе нема jавну исправу о завршеном основном образовању и васпитању, односно архивска грађа jе уништена или нестала, може да поднесе захтев надлежном суду, ради утврђивања стеченог образовања и васпитања. 
Захтев садржи доказе на основу коjих може да се утврди да jе лице стекло основно образовање и васпитање и потврду да jе евиденциjа, односно архивска грађа уништена или нестала. 
Потврду да jе архивска грађа уништена или нестала издаjе школа у коjоj jе лице стекло образовање и васпитање или друга установа коjа jе преузела евиденциjу, односно архивску грађу. Ако таква установа не постоjи, потврду издаjе надлежни орган jединице локалне самоуправе. 
Члан 190. 
Решење о утврђивању стеченог основног образовања и васпитања доноси надлежни суд у ванпарничном поступку, у складу са законом. 
Решење коjим се утврђуjе стечено основно образовање и васпитање замењуjе сведочанство о завршеном основном образовању и васпитању. 

11/5 Признавање страних школских исправа 
Члан 191
Страни држављанин и лице без држављанства има право да захтева признавање стране школске исправе, ако за то има правни интерес. 
Страну школску исправу признаjе ENIC/NARIC центар, у складу са Законом коjим се уређуjе национални оквир квалификациjа Републике Србиjе. 
 
12. ОПШТА АКТА И КОЛЕКТИВНИ УГОВОРИ
Члан 192.
У циљу организовања и спровођења пословања школе у складу са Законом школа може донети следећа општа акта:
•	Статут Школе;
•	Правилник о организацији и стематизацији радних места;
•	Правилник о правима, обавезама и одговорности запослених; 
•	Правилник о правима, обавезама и одговорности ученика;
•	Правилник о јавним набавкама; 
•	Правилник о унутрашњем узбуњивању;
•	Правила о понашању ученика, запослених и родитеља и других    	лица 
•	Правила заштите од пожара;
•	Правилник о безбедности и заштити на раду;
•	Правилник о мерама, начину и поступку заштите и безбедности 	ученика;
•	Акт о процени ризика; 
•	Правилник о безбедности информационо-комуникационог система;
•	Правилник о средствима и опреми личне заштите;
•	Правилник о организацији и спровођењу испита;
•	Правилник о похваљивању и награђивању ученика школе;
•	Етички кодекс;
•	Правилник о канцеларијском и архивском пословању;
•	Правилник о планирању финансирања делатности школе,
•	Правилник о стицању и расподели сопствених средстава;
•	Правилник о трошковима репрезентације;
•	Правилник о коришћењу службених телефона:
•	и друга општа акта.
Статут и друга општа  акта школе доноси Школски одбор, осим Правилник о организацији и стематизацији радних места, који доноси директор школе а на исти сагласност даје Школски одбор.

Члан 193.
Пословнике о раду донасе органи чији се рад њима уређује. 
Школа доноси:
•	Пословник о раду Школског одбора
•	Пословник о раду Наставничког већа; 
•	Пословник о раду Савета родитеља;
•	Пословник о раду Ученичког парламента;
•	и друге пословнике о раду.
Члан 194.
Директор Школе одговоран је за благовремено доношење појединачних и општих аката из његове надлежности и за њихово спровођење у складу са законом, а Школски одбор за благовремено доношење и усклађивање свих других општих аката са законом.
Одредбе Статута Школе и других општих акта ступају на снагу осмог дана од дана објављивања сем у случају хитности када је то неопходно за остваривање права запослених и ученика и уколико је то законом, односно општим актом Школе прописано.
Аутентично тумачење одредаба Статута и других општих аката које доноси Школа даје Школски одбор и секретар Школе.
Изузетно из става 3. овог члана, када општи акт доноси директор Школе, он  уједно даје аутентично тумачење тог акта. 
Члан 195.
У школи је дозвољено синдикално организовање у складу са законом.
У остваривању заштите права запослених у школи, синдикат је овлашћен да обавља послове у складу са законом и колективним уговором.

13. ПОСЛОВНА И ДРУГА ТАЈНА
Члан 196.
Пословну тајну Школе представљају исправе и подаци утврђени законом, овим Статутом,и другим општим актима Школе, чије би саопштавање неовлашћеном лицу  било противно пословању Школе и штетило би инересима  и пословном угеду Школе, ако законом није другачије одређено.
Исправе и друге податке  који су утврђени као пословна тајна, може другим лицима саопштитити једино директор Школе.
Члан 197.
Пословну тајну дужни су да чувају сви запослени који на било који начин сазнају за исправу или податак који се сматра пословном тајном.
Дужност чувања пословне тајне траје и по престанку радног односа.
Запослени су дужни да чувају пословну тајну  за коју сазнају у вршењу послова са другим установама и предузећима.
Члан 198.
Поред података  који су законом проглашени пословном тајном,пословном тајном сматрају се и:
-подаци о мерама и начину поступања за време ванредних околности,
-план техничког и физичког обезбеђења имовине и објекта Школе,
-подаци који се припремају за надлежне органе јединице локалне самоураве,
-уговори, понуде, финансијко пословање и  плате запослених,
-као и други подаци и исправе које Школски одбор прогласи пословном тајном.
Члан 199.
Запослени који користи исправе и документа који представљају пословну и тајну дужан је да их користи само у просторијама Школе и да их чува на начин који онемогућава њихово коришћење од стране неовлашћених лица.

Члан 200.
Општим актом Школе може се детаљније утврдити чување, обезбеђивање и промет докумената и података који представљају пословну или професионалну тајну.

14. ОБАВЕШТАВАЊЕ И ИНФОРМИСАЊЕ
Члан 201
Запослени у Школи имају право да редовно, благовремено и истинито буду обавештени нарочито о :
-извршавању  Годишњег плана рада Школе,
-стицању и коришћењу средстава,
-материјално- финансијском пословању,
-одлукама Школског одбора и других органа у Школи,
-препорукама, налозима и упозорењима просветних саветника и просветних инспектора.

III ПРЕЛАЗНЕ И ЗАВРШНЕ ОДРЕДБЕ

Члан 202.
За све што није прописано овим Статутом непосредно се примењују одредбе Закона и посебног закона.
Школа може другим општим актима регулисати права, обавезе и одговорности запослених, ученика и родитеља ученика, односно законских заступника, као и трећих лица у складу са другим законом којим се уређуjе рад. 

Члан 203.
Ступањем на снагу овог Статута Школе, престаје да важи Статут Школе бр.208-1 од 12.05.2021. године, 
Статут Школе ступа на снагу осмог дана од дана објављивања на огласној табли Школе.

 Председник Школског одбора
_____________________ 
                  					Никола Радочај

Статут  објављен на огласној табли Школе дана ________ 2024. године.